# Euroopa Liidu L 145/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.145.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 145 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide31. mai 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.145.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 145

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide31. mai 2011

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2011, 11. mai 2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 511/2011, 11. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel | 19 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 512/2011, 11. mai 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 | 28 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2011, 11. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (
  1
  ) | 30 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2011, 11. mai 2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (
  1
  )

2

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 511/2011, 11. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel

19

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 512/2011, 11. mai 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011

28

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2011, 11. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 510/2011,

11. mai 2011,

millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooniga, mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 94/69/EÜ (3), püütakse stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni atmosfääris tasemel, millega välditaks inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ei tohiks maapinna keskmise temperatuuri tõus maailmas võrreldes tööstusajastu eelse temperatuuriga ületada 2 °C. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljandast aruandest ilmneb, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab kasvuhoonegaaside heide saavutama maailmas oma kõrgtaseme 2020. aastaks. Euroopa Ülemkogu võttis 8.–9. märtsil 2007 toimunud kohtumisel kindla kohustuse vähendada 2020. aastaks ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguseid kokku vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 30 % tingimusel, et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavad heitkoguste vähendamise kohustused ning majanduslikult arenenumad arengumaad annavad panuse vastavalt oma võimalustele. |
| --- | --- |

(1)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooniga, mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 94/69/EÜ (3), püütakse stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni atmosfääris tasemel, millega välditaks inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ei tohiks maapinna keskmise temperatuuri tõus maailmas võrreldes tööstusajastu eelse temperatuuriga ületada 2 °C. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljandast aruandest ilmneb, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab kasvuhoonegaaside heide saavutama maailmas oma kõrgtaseme 2020. aastaks. Euroopa Ülemkogu võttis 8.–9. märtsil 2007 toimunud kohtumisel kindla kohustuse vähendada 2020. aastaks ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguseid kokku vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 30 % tingimusel, et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavad heitkoguste vähendamise kohustused ning majanduslikult arenenumad arengumaad annavad panuse vastavalt oma võimalustele.

| (2) | 2009. aastal vaatas komisjon läbi liidu säästva arengu strateegia, keskendudes säästva arengu valdkonna kõige pakilisematele probleemidele, nagu transport, kliimamuutus, rahvatervis ja energia säästmine. |
| --- | --- |

(2)

2009. aastal vaatas komisjon läbi liidu säästva arengu strateegia, keskendudes säästva arengu valdkonna kõige pakilisematele probleemidele, nagu transport, kliimamuutus, rahvatervis ja energia säästmine.

| (3) | Heitkoguste vajaliku vähendamise saavutamiseks tuleks poliitikat ja meetmeid rakendada liikmesriikide ja liidu tasandil kõigis liidu majandussektorites, mitte ainult tööstus- ja energeetikasektoris. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsusega nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020) (4) on ette nähtud vähendada heitkoguseid keskmiselt 10 % võrreldes 2005. aasta tasemega sektorites, mida ei hõlma ELi heitkogustega kauplemise süsteem, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (5), sealhulgas maanteetranspordisektoris. Maanteetranspordisektor on suuruselt teine kasvuhoonegaase õhku paiskav sektor liidus ja sellega seotud heited, sealhulgas väikeste tarbesõidukite heited, suurenevad jätkuvalt. Kui maanteetranspordi heited suurenevad jätkuvalt, õõnestab see oluliselt teistes sektorites kliimamuutuse vastu võitlemisel tehtavate jõupingutuste tulemusi. |
| --- | --- |

(3)

Heitkoguste vajaliku vähendamise saavutamiseks tuleks poliitikat ja meetmeid rakendada liikmesriikide ja liidu tasandil kõigis liidu majandussektorites, mitte ainult tööstus- ja energeetikasektoris. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsusega nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020) (4) on ette nähtud vähendada heitkoguseid keskmiselt 10 % võrreldes 2005. aasta tasemega sektorites, mida ei hõlma ELi heitkogustega kauplemise süsteem, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (5), sealhulgas maanteetranspordisektoris. Maanteetranspordisektor on suuruselt teine kasvuhoonegaase õhku paiskav sektor liidus ja sellega seotud heited, sealhulgas väikeste tarbesõidukite heited, suurenevad jätkuvalt. Kui maanteetranspordi heited suurenevad jätkuvalt, õõnestab see oluliselt teistes sektorites kliimamuutuse vastu võitlemisel tehtavate jõupingutuste tulemusi.

| (4) | Liidu sihttasemed uute maanteesõidukite puhul annavad tootjatele suurema plaanimiskindluse ja paindlikkuse CO2-heite vähendamise nõuete järgimiseks, kui oleks võimalik heite vähendamise erinevate siseriiklike eesmärkidega. Heitenormide kehtestamisel on oluline arvesse võtta nende mõju turgudele ja tootjate konkurentsivõimele, ettevõtjatel tekkivaid otseseid ja kaudseid kulusid ning kasu, mida saadakse tänu innovatsiooni soodustamisele ning energiatarbimise ja kütusekulude vähenemisele. |
| --- | --- |

(4)

Liidu sihttasemed uute maanteesõidukite puhul annavad tootjatele suurema plaanimiskindluse ja paindlikkuse CO2-heite vähendamise nõuete järgimiseks, kui oleks võimalik heite vähendamise erinevate siseriiklike eesmärkidega. Heitenormide kehtestamisel on oluline arvesse võtta nende mõju turgudele ja tootjate konkurentsivõimele, ettevõtjatel tekkivaid otseseid ja kaudseid kulusid ning kasu, mida saadakse tänu innovatsiooni soodustamisele ning energiatarbimise ja kütusekulude vähenemisele.

| (5) | Euroopa autotööstuse konkurentsivõime tõstmiseks tuleks kasutada selliseid stimuleerimissüsteeme nagu ökoinnovatsiooni korvamine ja erisoodustuste tegemine. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa autotööstuse konkurentsivõime tõstmiseks tuleks kasutada selliseid stimuleerimissüsteeme nagu ökoinnovatsiooni korvamine ja erisoodustuste tegemine.

| (6) | Komisjon rõhutas oma 7. veebruari 2007. aasta teatises „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” ning teatises „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik (CARS21)”, et ilma täiendavate meetmeteta ei õnnestu 2012. aastaks saavutada ühenduse eesmärki, milleks uute sõiduautode puhul on keskmine heitetase 120 g CO2/km. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon rõhutas oma 7. veebruari 2007. aasta teatises „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” ning teatises „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik (CARS21)”, et ilma täiendavate meetmeteta ei õnnestu 2012. aastaks saavutada ühenduse eesmärki, milleks uute sõiduautode puhul on keskmine heitetase 120 g CO2/km.

| (7) | Kõnealustes teatistes tehti ettepanek tervikliku lähenemisviisi kohta, et saavutada ühenduses registreeritud uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite puhul 2012. aastaks keskmine CO2-heite tase 120 g CO2/km, keskendudes kohustuslikule CO2-heite vähendamisele, et saavutada eesmärk – uute sõidukite puhul keskmine heitetase 130 g CO2/km – sõidukite mootoritehnoloogia parandamise abil ning CO2-heite vähendamine veel 10 g CO2/km või samaväärse koguse võrra, kui see on tehniliselt vajalik, muude tehnoloogiliste täiustuste abil, sh väikeste tarbesõidukite kütusesäästlikkuse parandamisega. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealustes teatistes tehti ettepanek tervikliku lähenemisviisi kohta, et saavutada ühenduses registreeritud uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite puhul 2012. aastaks keskmine CO2-heite tase 120 g CO2/km, keskendudes kohustuslikule CO2-heite vähendamisele, et saavutada eesmärk – uute sõidukite puhul keskmine heitetase 130 g CO2/km – sõidukite mootoritehnoloogia parandamise abil ning CO2-heite vähendamine veel 10 g CO2/km või samaväärse koguse võrra, kui see on tehniliselt vajalik, muude tehnoloogiliste täiustuste abil, sh väikeste tarbesõidukite kütusesäästlikkuse parandamisega.

| (8) | Väikeste tarbesõidukitega seotud heite eesmärkide rakendamise sätted peaksid olema kooskõlas õigusraamistikuga, millega rakendatakse uute sõiduautodega seotud heite eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (6). |
| --- | --- |

(8)

Väikeste tarbesõidukitega seotud heite eesmärkide rakendamise sätted peaksid olema kooskõlas õigusraamistikuga, millega rakendatakse uute sõiduautodega seotud heite eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (6).

| (9) | Õigusraamistik, mille eesmärk on saavutada uute väikeste tarbesõidukite heite keskmised sihttasemed, peaks tagama, et kõnealused sihttasemed on konkurentsi seisukohast neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja säästvad ning nende puhul arvestatakse erinevaid Euroopa autotootjaid ja välditakse nende konkurentsi põhjendamatuid moonutusi. Õigusraamistik peaks olema kooskõlas üldise eesmärgiga saavutada liidus heite vähendamise sihttasemed ja seda peaksid täiendama muud kasutamisega seotud meetmed, näiteks diferentseeritud auto- ja energiamaksud või väikeste tarbesõidukite kiirust piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(9)

Õigusraamistik, mille eesmärk on saavutada uute väikeste tarbesõidukite heite keskmised sihttasemed, peaks tagama, et kõnealused sihttasemed on konkurentsi seisukohast neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja säästvad ning nende puhul arvestatakse erinevaid Euroopa autotootjaid ja välditakse nende konkurentsi põhjendamatuid moonutusi. Õigusraamistik peaks olema kooskõlas üldise eesmärgiga saavutada liidus heite vähendamise sihttasemed ja seda peaksid täiendama muud kasutamisega seotud meetmed, näiteks diferentseeritud auto- ja energiamaksud või väikeste tarbesõidukite kiirust piiravad meetmed.

| (10) | Selleks et säilitada väikeste tarbesõidukite turu mitmekesisus ja võime rahuldada tarbijate eri vajadusi, tuleks väikeste tarbesõidukite CO2-heite sihttasemed kindlaks määrata lineaarselt vastavalt sõiduki nn kasulikkusele. Kasulikkuse kirjeldamiseks sobiv parameeter on sõiduki mass, kuna see on praeguste heidetega vastavuses ning sellest tulenevalt annab realistlikumad ja konkurentsi seisukohast neutraalsed sihttasemed. Pealegi on andmed sõidukite massi kohta kergesti kättesaadavad. Tuleks koguda andmeid teiste kasulikkust määravate parameetrite kohta, näiteks sõiduki katteala (keskmine rööbe korda teljevahe) ja nimikoormus, et hõlbustada kasulikkusel põhineva lähenemisviisi hindamist pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et säilitada väikeste tarbesõidukite turu mitmekesisus ja võime rahuldada tarbijate eri vajadusi, tuleks väikeste tarbesõidukite CO2-heite sihttasemed kindlaks määrata lineaarselt vastavalt sõiduki nn kasulikkusele. Kasulikkuse kirjeldamiseks sobiv parameeter on sõiduki mass, kuna see on praeguste heidetega vastavuses ning sellest tulenevalt annab realistlikumad ja konkurentsi seisukohast neutraalsed sihttasemed. Pealegi on andmed sõidukite massi kohta kergesti kättesaadavad. Tuleks koguda andmeid teiste kasulikkust määravate parameetrite kohta, näiteks sõiduki katteala (keskmine rööbe korda teljevahe) ja nimikoormus, et hõlbustada kasulikkusel põhineva lähenemisviisi hindamist pikemas perspektiivis.

| (11) | Käesoleva määrusega edendatakse aktiivselt ökoinnovatsiooni ja võetakse arvesse edasisi tehnoloogilisi arengutendentse, tänu millele suureneb Euroopa autotööstuse pikaajaline konkurentsivõime ja luuakse rohkem kvaliteetseid töökohti. Selleks et komisjon saaks süstemaatiliselt hinnata ökoinnovatsiooniga kaasnevat heite vähendamist, peaks ta kaaluma võimalust lisada ökoinnovatsioonimeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 715/2007 (mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust) (7) artikli 14 lõike 3 kohaste katsemenetluste läbivaatamisele, võttes arvesse sellise lisamise tehnilist ja majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega edendatakse aktiivselt ökoinnovatsiooni ja võetakse arvesse edasisi tehnoloogilisi arengutendentse, tänu millele suureneb Euroopa autotööstuse pikaajaline konkurentsivõime ja luuakse rohkem kvaliteetseid töökohti. Selleks et komisjon saaks süstemaatiliselt hinnata ökoinnovatsiooniga kaasnevat heite vähendamist, peaks ta kaaluma võimalust lisada ökoinnovatsioonimeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 715/2007 (mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust) (7) artikli 14 lõike 3 kohaste katsemenetluste läbivaatamisele, võttes arvesse sellise lisamise tehnilist ja majanduslikku mõju.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivis 1999/94/EÜ (milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel) (8) nõutakse juba praegu, et sõiduautode reklaammaterjalides esitataks lõppkasutajale ametlikud andmed sõiduki CO2-heite ja kütusekulu kohta. Komisjon on oma 26. märtsi 2003. aasta soovituses 2003/217/EÜ (direktiivi 1999/94/EÜ reklaammaterjale käsitlevate sätete muudele meediavaldkondadele kohaldamise kohta) (9) tõlgendanud seda nii, et see hõlmab ka reklaami. Direktiivi 1999/94/EÜ kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada väikestele tarbesõidukitele, nii et kõigi väikeste tarbesõidukite reklaamimisel tuleks hiljemalt 2014. aastaks energia- või hinnaalase teabe avaldamisel esitada lõppkasutajale ametlikud andmed sõiduki CO2-heite ja kütusekulu kohta. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivis 1999/94/EÜ (milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel) (8) nõutakse juba praegu, et sõiduautode reklaammaterjalides esitataks lõppkasutajale ametlikud andmed sõiduki CO2-heite ja kütusekulu kohta. Komisjon on oma 26. märtsi 2003. aasta soovituses 2003/217/EÜ (direktiivi 1999/94/EÜ reklaammaterjale käsitlevate sätete muudele meediavaldkondadele kohaldamise kohta) (9) tõlgendanud seda nii, et see hõlmab ka reklaami. Direktiivi 1999/94/EÜ kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada väikestele tarbesõidukitele, nii et kõigi väikeste tarbesõidukite reklaamimisel tuleks hiljemalt 2014. aastaks energia- või hinnaalase teabe avaldamisel esitada lõppkasutajale ametlikud andmed sõiduki CO2-heite ja kütusekulu kohta.

| (13) | Võttes arvesse, et pärast käesoleva määruse jõustumist turule toodavate väga väikese CO2-heitega sõidukite esimese põlvkonna tehnoloogialahendustega seotud teadus- ja arendustegevuskulud ning ühe ühiku tootmiskulud on väga suured, püütakse käesoleva määrusega ajutiselt kiirendada ja lihtsustada korda, mis käsitleb eriti väikese CO2-heitega sõidukite toomist liidu turule nende turustamise algjärgus. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse, et pärast käesoleva määruse jõustumist turule toodavate väga väikese CO2-heitega sõidukite esimese põlvkonna tehnoloogialahendustega seotud teadus- ja arendustegevuskulud ning ühe ühiku tootmiskulud on väga suured, püütakse käesoleva määrusega ajutiselt kiirendada ja lihtsustada korda, mis käsitleb eriti väikese CO2-heitega sõidukite toomist liidu turule nende turustamise algjärgus.

| (14) | Teatavate alternatiivkütuste kasutamine võib aidata CO2-heidet kogu olelusringi kestel oluliselt vähendada. Seepärast lisatakse käesolevasse määrusesse erisätted, mille eesmärk on veelgi edendada teatavate alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite toomist liidu turule. |
| --- | --- |

(14)

Teatavate alternatiivkütuste kasutamine võib aidata CO2-heidet kogu olelusringi kestel oluliselt vähendada. Seepärast lisatakse käesolevasse määrusesse erisätted, mille eesmärk on veelgi edendada teatavate alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite toomist liidu turule.

| (15) | Kütusekulu mõõtmise ja vastavate andmete kogumise parandamiseks tuleks komisjonil hiljemalt 1. jaanuariks 2012 kaaluda asjaomaste õigusaktide muutmist nii, et neis kohustatakse tootjaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (10) II lisas määratletud N1-kategooria sõidukite tüübikinnituse taotlemiseks paigaldama kõigile sõidukitele kütusekulumõõdikud. |
| --- | --- |

(15)

Kütusekulu mõõtmise ja vastavate andmete kogumise parandamiseks tuleks komisjonil hiljemalt 1. jaanuariks 2012 kaaluda asjaomaste õigusaktide muutmist nii, et neis kohustatakse tootjaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (10) II lisas määratletud N1-kategooria sõidukite tüübikinnituse taotlemiseks paigaldama kõigile sõidukitele kütusekulumõõdikud.

| (16) | Selleks et tagada kooskõla määrusega (EÜ) nr 443/2009 ja vältida kuritarvitamisi, tuleks sihttaset kohaldada liidus esimest korda registreeritud uute väikeste tarbesõidukite suhtes, mis ei ole varem väljaspool liitu registreeritud, välja arvatud piiratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada kooskõla määrusega (EÜ) nr 443/2009 ja vältida kuritarvitamisi, tuleks sihttaset kohaldada liidus esimest korda registreeritud uute väikeste tarbesõidukite suhtes, mis ei ole varem väljaspool liitu registreeritud, välja arvatud piiratud aja jooksul.

| (17) | Direktiiviga 2007/46/EÜ on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid tüübikinnituse andmiseks kõigile selle reguleerimisalasse kuuluvatele uutele sõidukitele. Käesoleva määruse rakendamise eest vastutav asutus peaks olema sama asutus, kes vastutab direktiivi 2007/46/EÜ kohaselt kõigi tüübikinnitusmenetluse aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest. |
| --- | --- |

(17)

Direktiiviga 2007/46/EÜ on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid tüübikinnituse andmiseks kõigile selle reguleerimisalasse kuuluvatele uutele sõidukitele. Käesoleva määruse rakendamise eest vastutav asutus peaks olema sama asutus, kes vastutab direktiivi 2007/46/EÜ kohaselt kõigi tüübikinnitusmenetluse aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest.

| (18) | Tootjal peaks olema võimalus otsustada, kuidas ta käesoleva määruse kohase sihttaseme saavutab, ja tal peaks olema lubatud saavutada keskmine CO2-heite tase kõikide tema uute sõidukite jaoks kokku, mitte iga üksiku sõiduki puhul. Seepärast peaks tootja tagama, et kõigi selliste liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine eriheite tase, mille eest tootja vastutab, ei ületa selliste sõidukite jaoks kehtestatud keskmist heite sihttaset. Ülemineku hõlbustamiseks tuleks kõnealune nõue kehtestada järk-järgult ajavahemikus 2014. aastast kuni 2017. aastani. See on kooskõlas määruses (EÜ) nr 443/2009 esitatud tähtaegade ja järkjärgulise üleminekuperioodi kestusega. |
| --- | --- |

(18)

Tootjal peaks olema võimalus otsustada, kuidas ta käesoleva määruse kohase sihttaseme saavutab, ja tal peaks olema lubatud saavutada keskmine CO2-heite tase kõikide tema uute sõidukite jaoks kokku, mitte iga üksiku sõiduki puhul. Seepärast peaks tootja tagama, et kõigi selliste liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine eriheite tase, mille eest tootja vastutab, ei ületa selliste sõidukite jaoks kehtestatud keskmist heite sihttaset. Ülemineku hõlbustamiseks tuleks kõnealune nõue kehtestada järk-järgult ajavahemikus 2014. aastast kuni 2017. aastani. See on kooskõlas määruses (EÜ) nr 443/2009 esitatud tähtaegade ja järkjärgulise üleminekuperioodi kestusega.

| (19) | Selle tagamiseks, et sihttasemed kajastavad väike- ja nišitootjate eripära ja on kooskõlas tootja vähendamisvõimalustega, tuleks kõnealustele tootjatele kehtestada alternatiivsed heite vähendamise sihttasemed, mille puhul võetakse arvesse konkreetse tootja sõidukite tehnilisi võimalusi seoses CO2 eriheite vähendamisega ja mis on vastavuses asjaomaste turusegmentide näitajatega. See erand tuleks kaasata I lisas sätestatud eriheite sihttasemete läbivaatamisse, mis tuleks lõpule viia hiljemalt 2013. aasta alguseks. |
| --- | --- |

(19)

Selle tagamiseks, et sihttasemed kajastavad väike- ja nišitootjate eripära ja on kooskõlas tootja vähendamisvõimalustega, tuleks kõnealustele tootjatele kehtestada alternatiivsed heite vähendamise sihttasemed, mille puhul võetakse arvesse konkreetse tootja sõidukite tehnilisi võimalusi seoses CO2 eriheite vähendamisega ja mis on vastavuses asjaomaste turusegmentide näitajatega. See erand tuleks kaasata I lisas sätestatud eriheite sihttasemete läbivaatamisse, mis tuleks lõpule viia hiljemalt 2013. aasta alguseks.

| (20) | Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamist käsitleva liidu strateegiaga kehtestati terviklik lähenemisviis, millega püütakse saavutada liidu sihttase 120 g CO2/km 2012. aastaks ning samal ajal ka esitada pikemaajaline kava heite edasise vähendamise kohta. Määruses (EÜ) nr 443/2009 on kõnealust pikemaajalist kava arvesse võetud ja kehtestatud uute autode keskmiseks heitetasemeks 95 g CO2/km. Selleks et tagada kooskõla kõnealuse lähenemisviisiga ja ettevõtjatele plaanimiskindlus, tuleks kehtestada väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite pikaajaline sihttase, mis tuleb saavutada 2020. aastal. |
| --- | --- |

(20)

Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamist käsitleva liidu strateegiaga kehtestati terviklik lähenemisviis, millega püütakse saavutada liidu sihttase 120 g CO2/km 2012. aastaks ning samal ajal ka esitada pikemaajaline kava heite edasise vähendamise kohta. Määruses (EÜ) nr 443/2009 on kõnealust pikemaajalist kava arvesse võetud ja kehtestatud uute autode keskmiseks heitetasemeks 95 g CO2/km. Selleks et tagada kooskõla kõnealuse lähenemisviisiga ja ettevõtjatele plaanimiskindlus, tuleks kehtestada väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite pikaajaline sihttase, mis tuleb saavutada 2020. aastal.

| (21) | Selleks et tagada tootjatele paindlikkus käesoleva määruse kohaste heite sihttasemete saavutamisel, võivad tootjad avatud, selgel ja mittediskrimineerival alusel kokku leppida heiteühenduse moodustamises. Heiteühenduse moodustamise korral tuleks üksikute tootjate sihttasemed asendada ühise sihttasemega, mille ühenduse liikmed peaksid saavutama koos. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada tootjatele paindlikkus käesoleva määruse kohaste heite sihttasemete saavutamisel, võivad tootjad avatud, selgel ja mittediskrimineerival alusel kokku leppida heiteühenduse moodustamises. Heiteühenduse moodustamise korral tuleks üksikute tootjate sihttasemed asendada ühise sihttasemega, mille ühenduse liikmed peaksid saavutama koos.

| (22) | Komplekteeritud sõidukite CO2 eriheide tuleks eraldada baassõidukite tootjale. |
| --- | --- |

(22)

Komplekteeritud sõidukite CO2 eriheide tuleks eraldada baassõidukite tootjale.

| (23) | Komplekteeritud sõidukite CO2-heite ja kütusesäästlikkuse näitajate representatiivsuse tagamiseks peaks komisjon tegema ettepaneku erimenetluse kehtestamiseks ja vajaduse korral kaaluma tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide läbivaatamist. |
| --- | --- |

(23)

Komplekteeritud sõidukite CO2-heite ja kütusesäästlikkuse näitajate representatiivsuse tagamiseks peaks komisjon tegema ettepaneku erimenetluse kehtestamiseks ja vajaduse korral kaaluma tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide läbivaatamist.

| (24) | Käesoleva määruse kohastest sihttasemetest kinnipidamise tagamiseks on vajalik töökindel vastavuse tagamise mehhanism. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse kohastest sihttasemetest kinnipidamise tagamiseks on vajalik töökindel vastavuse tagamise mehhanism.

| (25) | Uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheidet mõõdetakse liidus ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Kavast tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks nõuetele vastavust mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele liidus registreeritud uute sõidukite kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete asjakohasuse tagamiseks tuleks võimaluste piires ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(25)

Uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheidet mõõdetakse liidus ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Kavast tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks nõuetele vastavust mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele liidus registreeritud uute sõidukite kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete asjakohasuse tagamiseks tuleks võimaluste piires ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad.

| (26) | Direktiiviga 2007/46/EÜ nõutakse, et tootjad peavad igale uuele väikesele tarbesõidukile andma välja vastavustunnistuse ja et liikmesriigid võivad uue väikese tarbesõiduki registreerimist ja kasutuselevõttu lubada ainult juhul, kui kõnealusel sõidukil on kehtiv vastavustunnistus. Liikmesriikide kogutavad andmed peaksid vastama tootja poolt uuele väikesele tarbesõidukile väljaantud vastavustunnistusele ja põhinema ainult sellel dokumendil. Vastavustunnistuste andmete jaoks tuleks luua liidu standardandmebaas. Seda tuleks kasutada ühtse allikana, mis võimaldab liikmesriikidel lihtsamalt hallata oma registreerimisandmeid uute sõidukite registreerimisel. |
| --- | --- |

(26)

Direktiiviga 2007/46/EÜ nõutakse, et tootjad peavad igale uuele väikesele tarbesõidukile andma välja vastavustunnistuse ja et liikmesriigid võivad uue väikese tarbesõiduki registreerimist ja kasutuselevõttu lubada ainult juhul, kui kõnealusel sõidukil on kehtiv vastavustunnistus. Liikmesriikide kogutavad andmed peaksid vastama tootja poolt uuele väikesele tarbesõidukile väljaantud vastavustunnistusele ja põhinema ainult sellel dokumendil. Vastavustunnistuste andmete jaoks tuleks luua liidu standardandmebaas. Seda tuleks kasutada ühtse allikana, mis võimaldab liikmesriikidel lihtsamalt hallata oma registreerimisandmeid uute sõidukite registreerimisel.

| (27) | Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata liidu tasandil. Tootja, kelle puhul CO2 eriheite keskmine tase ületab käesoleva määrusega lubatud taset, peaks alates 2014. aasta 1. jaanuarist iga kalendriaasta kohta tasuma ülemäärase heite maksu. Maksu summa peaks sõltuma sellest, mil määral tootja heite sihttaset ületas. Kooskõla tagamiseks peaks maksusüsteem olema analoogne määruses (EÜ) nr 443/2009 sätestatud süsteemiga. Ülemäärase heite maksude summad peaksid Euroopa Liidu üldeelarves kajastuma tuluna. |
| --- | --- |

(27)

Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata liidu tasandil. Tootja, kelle puhul CO2 eriheite keskmine tase ületab käesoleva määrusega lubatud taset, peaks alates 2014. aasta 1. jaanuarist iga kalendriaasta kohta tasuma ülemäärase heite maksu. Maksu summa peaks sõltuma sellest, mil määral tootja heite sihttaset ületas. Kooskõla tagamiseks peaks maksusüsteem olema analoogne määruses (EÜ) nr 443/2009 sätestatud süsteemiga. Ülemäärase heite maksude summad peaksid Euroopa Liidu üldeelarves kajastuma tuluna.

| (28) | Arvestades käesolevas määruses sätestatud eesmärki ja menetlusi, ei tohiks siseriiklikes meetmetes, mille liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 193, sätestada täiendavaid ega karmimaid karistusi tootjatele, kes ei järgi käesolevas määruses sätestatud sihttasemeid. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades käesolevas määruses sätestatud eesmärki ja menetlusi, ei tohiks siseriiklikes meetmetes, mille liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 193, sätestada täiendavaid ega karmimaid karistusi tootjatele, kes ei järgi käesolevas määruses sätestatud sihttasemeid.

| (29) | Käesolev määrus ei tohiks piirata liidu konkurentsieeskirjade täielikku kohaldamist. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev määrus ei tohiks piirata liidu konkurentsieeskirjade täielikku kohaldamist.

| (30) | Pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks tuleks kaaluda uusi meetodeid, eelkõige vastava sõltuvuskõvera korrigeerimist, kasulikkuse parameetrit ja ülemäärase heite maksu kava. |
| --- | --- |

(30)

Pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks tuleks kaaluda uusi meetodeid, eelkõige vastava sõltuvuskõvera korrigeerimist, kasulikkuse parameetrit ja ülemäärase heite maksu kava.

| (31) | Maanteesõidukite kiirusel on suur mõju nende kütusetarbimisele ja CO2-heitele. Lisaks võib väikeste tarbesõidukite kiiruse piirangute puudumise korral tekkida konkurents seoses maksimumkiirusega, mille tulemuseks võivad olla ülemõõdulised jõuseadmed ja ebatõhusus aeglasemal töörežiimil. Seepärast on asjakohane uurida, kuivõrd otstarbekas on laiendada nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/6/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses) (11) reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid väikesi tarbesõidukeid. |
| --- | --- |

(31)

Maanteesõidukite kiirusel on suur mõju nende kütusetarbimisele ja CO2-heitele. Lisaks võib väikeste tarbesõidukite kiiruse piirangute puudumise korral tekkida konkurents seoses maksimumkiirusega, mille tulemuseks võivad olla ülemõõdulised jõuseadmed ja ebatõhusus aeglasemal töörežiimil. Seepärast on asjakohane uurida, kuivõrd otstarbekas on laiendada nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/6/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses) (11) reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid väikesi tarbesõidukeid.

| (32) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige üksikasjalikud eeskirjad keskmiste heitkoguste üle järelevalve teostamiseks ja vastava aruandluse korraldamiseks, nimelt keskmiste heitkogustega seotud andmete kogumise, registreerimise, esitamise, ülekandmise, arvutamise ja edastamise kohta, ning II lisas sätestatud nõuete kohaldamiseks, samuti üksikasjalik kord ülemäärase heite maksu sissenõudmiseks ja uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise menetluse korraldus, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (12). |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige üksikasjalikud eeskirjad keskmiste heitkoguste üle järelevalve teostamiseks ja vastava aruandluse korraldamiseks, nimelt keskmiste heitkogustega seotud andmete kogumise, registreerimise, esitamise, ülekandmise, arvutamise ja edastamise kohta, ning II lisas sätestatud nõuete kohaldamiseks, samuti üksikasjalik kord ülemäärase heite maksu sissenõudmiseks ja uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise menetluse korraldus, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (12).

| (33) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisas kehtestatud seire- ja aruandlusnõudeid, arvestades käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi, kohandada I lisas toodud näitajat M0 vastavalt uute väikeste tarbesõidukite keskmisele massile eelnenud kolme kalendriaasta jooksul, kehtestada erandite lubatavuse kriteeriumide tõlgendamise eeskirju, eranditaotluste sisu ja CO2 eriheite piiramise kavade sisu ja hindamist reguleerivad eeskirjad ning muuta I lisas esitatud valemeid nii, et need kajastaksid CO2 eriheite mõõtmise regulatiivse katsemenetluse muudatusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(33)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisas kehtestatud seire- ja aruandlusnõudeid, arvestades käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi, kohandada I lisas toodud näitajat M0 vastavalt uute väikeste tarbesõidukite keskmisele massile eelnenud kolme kalendriaasta jooksul, kehtestada erandite lubatavuse kriteeriumide tõlgendamise eeskirju, eranditaotluste sisu ja CO2 eriheite piiramise kavade sisu ja hindamist reguleerivad eeskirjad ning muuta I lisas esitatud valemeid nii, et need kajastaksid CO2 eriheite mõõtmise regulatiivse katsemenetluse muudatusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (34) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normide kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(34)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normide kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja eesmärgid

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse uutele väikestele tarbesõidukitele CO2-heite nõuded. Käesoleva määrusega kehtestatakse uutele väikestele tarbesõidukitele keskmine CO2-heite tase 175 g CO2/km, mis saavutatakse tänu sõidukitehnoloogia täiustamisele, mida mõõdetakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja selle rakendusmeetmetega, ning tänu innovatiivsetele tehnoloogialahendustele.

2.   Käesoleva määrusega kehtestatakse alates 2020. aastast liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul keskmiseks heitetasemeks 147 g CO2/km, kui sihttaseme saavutatavus on artikli 13 lõike 1 kohaselt kinnitatud.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N1-kategooria mootorsõidukite (tuletatud massiga kuni 2 610 kg) suhtes ja selliste N1-kategooria sõidukite suhtes, millele laiendati tüübikinnitust määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt („väikesed tarbesõidukid”) ning mis registreeritakse liidus esimest korda ja mis ei ole olnud varem registreeritud väljaspool liitu („uued väikesed tarbesõidukid”).

2.   Arvesse ei võeta eelnevat registreerimist väljaspool liitu, mis on tehtud vähem kui kolm kuud enne liidus registreerimist.

3.   Käesolevat määrust ei kohaldata direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5 määratletud eriotstarbeliste sõidukite suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „CO2 eriheite keskmine tase”– kõigi tootja toodetud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmine tase;

b)   „vastavustunnistus”– direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 18 nimetatud tunnistus;

c)   „komplekteeritud sõiduk”– sõiduk, millele antakse tüübikinnitus pärast mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse lõpuleviimist kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ;

d)   „komplektne sõiduk”– sõiduk, mida ei ole vaja komplekteerida, et täita direktiivi 2007/46/EÜ asjakohaseid tehnilisi nõudeid;

e)   „baassõiduk”– sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse algetapil;

f)   „tootja”– isik või asutus, kes kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi tüübikinnitusmenetluse aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest;

g)   „mass”– vastavustunnistusel nimetatud ning direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6 määratletud töökorras sõiduki mass;

h)   „CO2 eriheide”– väikese tarbesõiduki heide, mida on mõõdetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 ning mis on kindlaks määratud komplektse või komplekteeritud sõiduki vastavustunnistusel CO2 heite kogusena (kombineeritult);

i)   „eriheite sihttase”– tootja puhul kõigi tootja valmistatud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite soovituslik keskmine tase, mis määratakse kindlaks vastavalt I lisale või, kui tootja suhtes kohaldatakse erandit vastavalt artiklile 11, kõnealuse erandi kohaselt kindlaks määratud eriheite sihttase;

j)   „sõiduki katteala”– keskmine rööbe korda teljevahe, mis on märgitud vastavustunnistusel ja määratletud direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktides 2.1 ja 2.3;

k)   „kasulik koormus”– direktiivi 2007/46/EÜ II lisa kohase tehniliselt lubatud täislastis sõiduki maksimummassi ja sõiduki massi vahe.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel on „seotud tootjate rühm” tootja ja temaga seotud ettevõtjad. Tootjaga „seotud ettevõtjad” on:

| a) | ettevõtjad, kelle puhul tootjal on otseselt või kaudselt:






  i) | õigus kasutada üle poole häältest või |
| --- | --- | --- |

a)

ettevõtjad, kelle puhul tootjal on otseselt või kaudselt:

i)

õigus kasutada üle poole häältest või

| ii) | õigus nimetada ametisse rohkem kui pooled nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusjärgselt esindava organi liikmed või |
| --- | --- |

ii)

õigus nimetada ametisse rohkem kui pooled nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusjärgselt esindava organi liikmed või

| iii) | õigus juhtida ettevõtja tegevust; |
| --- | --- |

iii)

õigus juhtida ettevõtja tegevust;

| b) | ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on tootja suhtes punktis a loetletud õigused või volitused; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on tootja suhtes punktis a loetletud õigused või volitused;

| c) | ettevõtjad, kelle suhtes punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjad, kelle suhtes punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused;

| d) | ettevõtjad, kelle suhtes tootjal koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused; |
| --- | --- |

d)

ettevõtjad, kelle suhtes tootjal koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused;

| e) | ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused või volitused kuuluvad ühiselt tootjale või ühele või mitmele punktides a–d osutatud temaga seotud ettevõtjale ja ühele või enamale kolmandale isikule. |
| --- | --- |

e)

ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused või volitused kuuluvad ühiselt tootjale või ühele või mitmele punktides a–d osutatud temaga seotud ettevõtjale ja ühele või enamale kolmandale isikule.

Artikkel 4

Eriheite sihttasemed

1. jaanuaril 2014 algaval kalendriaastal ja igal järgmisel kalendriaastal tagavad kõik väikeste tarbesõidukite tootjad, et CO2 eriheite keskmine tase ei ületa eriheite sihttaset, mis on kindlaks määratud vastavalt I lisale või, kui tootja suhtes on tehtud artikli 11 kohane erand, siis vastavalt kõnealusele erandile.

Kui andmed komplekteeritud sõiduki eriheite kohta ei ole kättesaadavad, kasutab baassõiduki tootja selle CO2 eriheite keskmise taseme kindlaksmääramiseks baassõiduki eriheidet.

Iga tootja puhul võetakse CO2 eriheite keskmise taseme kindlaksmääramisel arvesse järgmisi protsendimäärasid, mis näitavad, kui palju on asjakohasel aastal registreeritud iga tootja uusi väikesi tarbesõidukeid:

| — | 70 % 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

70 % 2014. aastal,

| — | 75 % 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

75 % 2015. aastal,

| — | 80 % 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

80 % 2016. aastal,

| — | 100 % alates 2017. aastast. |
| --- | --- |

—

100 % alates 2017. aastast.

Artikkel 5

Erisoodustused

CO2 eriheite keskmise taseme arvutamisel vastab iga uus väike tarbesõiduk, mille CO2 eriheide on väiksem kui 50 g CO2/km:

| — | 3,5-le väikesele tarbesõidukile 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

3,5-le väikesele tarbesõidukile 2014. aastal,

| — | 3,5-le väikesele tarbesõidukile 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

3,5-le väikesele tarbesõidukile 2015. aastal,

| — | 2,5-le väikesele tarbesõidukile 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

2,5-le väikesele tarbesõidukile 2016. aastal,

| — | 1,5-le väikesele tarbesõidukile 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

1,5-le väikesele tarbesõidukile 2017. aastal,

| — | 1-le väikesele tarbesõidukile 2018. aastal. |
| --- | --- |

—

1-le väikesele tarbesõidukile 2018. aastal.

Erisoodustuste kehtivuse ajal võetakse uute väikeste tarbesõidukite, mille CO2 eriheide on alla 50 g CO2/km ja mida arvestatakse esimeses lõigus sätestatud kordajate kasutamisel, arvuks mitte rohkem kui 25 000 väikest tarbesõidukit ühe tootja kohta.

Artikkel 6

Alternatiivkütustega käitatavate väikeste tarbesõidukite eriheite sihttasemed

Et teha kindlaks, kas tootja peab kinni artiklis 4 osutatud talle määratud eriheite sihttasemest, vähendatakse 31. detsembriks 2015 CO2 eriheidet 5 % võrra iga väikese tarbesõiduki kohta, mis vastab liidu asjaomastele õigusaktidele või Euroopa tehnilistele normidele ning mis võib kasutada 85 % bioetanooli sisaldusega bensiini („E85”), võttes arvesse biokütuste kasutamisega seotud suuremaid tehnilisi ja heitkoguste piiramise võimalusi. Nimetatud vähendamist kohaldatakse ainult juhul, kui vähemalt 30 % bensiinijaamadest liikmesriigis, kus väike tarbesõiduk on registreeritud, pakub sellist alternatiivkütust, mis vastab liidu asjaomastes õigusaktides biokütuste suhtes kehtestatud säästvuse kriteeriumidele.

Artikkel 7

Heiteühenduse moodustamine

1.   Uute väikeste tarbesõidukite tootjad, kelle suhtes ei kohaldata artikli 11 kohast erandit, võivad artikli 4 kohaste kohustuste täitmiseks moodustada heiteühenduse.

2.   Heiteühenduse moodustamise leping võidakse sõlmida üheks või mitmeks kalendriaastaks, kuid lepingu kogukestus ei ületa viit kalendriaastat ja leping tuleb sõlmida hiljemalt 31. detsembril või enne seda esimesel sellisel kalendriaastal, mil heited ühendatakse. Tootjad, kes soovivad moodustada heiteühenduse, esitavad komisjonile järgmise teabe:

| a) | tootjad, kes moodustavad heiteühenduse; |
| --- | --- |

a)

tootjad, kes moodustavad heiteühenduse;

| b) | heiteühenduse juhatajaks määratud tootja, kes on heiteühenduse kontaktisik ja kes vastutab heiteühenduse suhtes artikli 9 kohaselt kohaldatava ülemäärase heite maksu maksmise eest; |
| --- | --- |

b)

heiteühenduse juhatajaks määratud tootja, kes on heiteühenduse kontaktisik ja kes vastutab heiteühenduse suhtes artikli 9 kohaselt kohaldatava ülemäärase heite maksu maksmise eest;

| c) | tõendid selle kohta, et heiteühenduse juhataja on suuteline täitma punktis b nimetatud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

tõendid selle kohta, et heiteühenduse juhataja on suuteline täitma punktis b nimetatud kohustusi.

3.   Kui heiteühenduse juhataja ei täida kohustust maksta heiteühenduse suhtes artikli 9 kohaselt kohaldatavat ülemäärase heite maksu, teavitab komisjon sellest tootjaid.

4.   Heiteühenduse moodustanud tootjad teavitavad komisjoni ühiselt heiteühenduse juhataja või tema finantsseisundi muutusest niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada tema suutlikkust maksta heiteühenduse suhtes artikli 9 kohaselt kohaldatavat ülemäärase heite maksu, ning heiteühenduse liikmete muutusest või selle likvideerimisest.

5.   Tootjad võivad moodustada heiteühenduse tingimusel, et nende lepingud on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 ning et nad võimaldavad igal tootjal, kes soovib saada heiteühenduse liikmeks, osaleda avatud, selgel ja mittediskrimineerival alusel majanduslikult mõistlikel tingimustel. Ilma et see piiraks liidu konkurentsieeskirjade üldist kohaldamist selliste heiteühenduste suhtes, peavad kõik heiteühenduse liikmed välistama mis tahes andme- ja teabevahetuse heiteühenduse raames, välja arvatud järgmine teave:

| a) | CO2 eriheite keskmine tase; |
| --- | --- |

a)

CO2 eriheite keskmine tase;

| b) | CO2 eriheite sihttase; |
| --- | --- |

b)

CO2 eriheite sihttase;

| c) | registreeritud sõidukite koguarv. |
| --- | --- |

c)

registreeritud sõidukite koguarv.

6.   Lõiget 5 ei kohaldata, kui kõik heiteühendusse kuuluvad tootjad moodustavad osa samast seotud tootjate rühmast.

7.   Välja arvatud lõike 3 kohase teate puhul, käsitatakse tootjaid, kes osalevad heiteühenduses, mille kohta on komisjonile esitatud teave, artikli 4 kohaste kohustuste täitmisel ühe tootjana. Seire ja aruandluse andmed üksikute tootjate ja heiteühenduste kohta talletatakse, neist teavitatakse ning need tehakse kättesaadavaks artikli 8 lõikes 4 osutatud keskregistris.

Artikkel 8

Keskmise heite seire ja sellekohane aruandlus

1.   1. jaanuaril 2012 algaval kalendriaastal ja igal järgmisel kalendriaastal talletavad liikmesriigid andmed iga oma territooriumil registreeritud uue väikese tarbesõiduki kohta vastavalt II lisa A osale. Nimetatud andmed tehakse kättesaadavaks tootjatele ja nende määratud importijatele või esindajatele igas liikmesriigis. Liikmesriigid teevad kõik endast oleneva, et tagada aruandvate asutuste läbipaistev tegutsemine.

2.   Alates 2013. aastast iga aasta 28. veebruariks määravad liikmesriigid eelmise kalendriaasta kohta kindlaks II lisa B osas loetletud andmed ja esitavad need komisjonile. Andmed edastatakse II lisa C osas esitatud vormi kohaselt.

3.   Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid lisaks kõik lõike 1 kohaselt kogutud andmed.

4.   Komisjon peab käesoleva artikli alusel liikmesriikide esitatud andmete keskregistrit ja nimetatud register on avalik. Hiljemalt 30. juuniks 2013 ja igal järgmisel aastal arvutab komisjon iga tootja kohta esialgu välja:

| a) | CO2 eriheite keskmise taseme eelmisel kalendriaastal; |
| --- | --- |

a)

CO2 eriheite keskmise taseme eelmisel kalendriaastal;

| b) | eriheite sihttaseme eelmisel kalendriaastal; |
| --- | --- |

b)

eriheite sihttaseme eelmisel kalendriaastal;

| c) | erinevuse tootja eelmise kalendriaasta CO2 eriheite keskmise taseme ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel. |
| --- | --- |

c)

erinevuse tootja eelmise kalendriaasta CO2 eriheite keskmise taseme ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel.

Komisjon teavitab iga tootjat oma esialgsetest arvutustest selle tootja kohta. Teade sisaldab andmeid uute registreeritud väikeste tarbesõidukite arvu kohta liikmesriikide kaupa ja nende CO2 eriheidete kohta.

5.   Kolme kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest, võib tootja teavitada komisjoni andmetes esinenud vigadest, märkides ära, millist liikmesriiki käsitlevates andmetes viga tootja arvates esineb.

6.   Komisjon vaatab tootjatelt saadud teated läbi ning hiljemalt 31. oktoobriks kas kinnitab lõike 4 kohaste esialgsete arvutuste tulemused või muudab neid.

7.   2012. ja 2013. kalendriaasta kohta teatab komisjon lõike 5 kohastele arvutustele tuginedes tootjale, kui komisjoni arvates tootja CO2 eriheite keskmine tase ületab tootja eriheite sihttaset.

8.   Igas liikmesriigis vastutab käesoleva määruse kohase seireandmete kogumise ja teatamise eest pädev asutus, kes määratakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõikega 7.

9.   Komisjon võtab vastu käesoleva artikli kohase seire ja andmete esitamise üksikasjalikud eeskirjad ning II lisa rakenduseeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste arvessevõtmiseks võib komisjon muuta II lisa delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 15 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimustel.

10.   Samuti koguvad ja teatavad liikmesriigid kooskõlas käesoleva artikliga andmed direktiivi 2007/46/EÜ II lisa määratlusele vastavate M2- ja N2-kategooria mootorsõidukite (tuletatud massiga kuni 2 610 kg) ja selliste sõidukite registreerimise kohta, millele laiendati tüübikinnitust kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõikega 2.

Artikkel 9

Ülemäärase heite maks

1.   Ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2014 ja seejärel iga järgmise kalendriaasta kohta kehtestab komisjon ülemäärase heite maksu tootja või vajaduse korral heiteühenduse juhataja jaoks, kui tootja CO2 eriheite keskmine tase ületab tema eriheite sihttaset.

2.   Lõikes 1 sätestatud ülemäärase heite maksu summa arvutatakse järgmiste valemite abil:

| a) | 2014. aastast kuni 2018. aastani:






  i) | kui ülemäärane heide on suurem kui 3 g CO2/km:
  ((ülemäärane heide – 3 g CO2/km) × 95 eurot + 45 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv; |
| --- | --- | --- |

a)

2014. aastast kuni 2018. aastani:

i)

kui ülemäärane heide on suurem kui 3 g CO2/km:

((ülemäärane heide – 3 g CO2/km) × 95 eurot + 45 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv;

| ii) | kui ülemäärane heide on suurem kui 2 g CO2/km, kuid väiksem kui 3 g CO2/km:
  ((ülemäärane heide – 2 g CO2/km) × 25 eurot + 20 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv; |
| --- | --- |

ii)

kui ülemäärane heide on suurem kui 2 g CO2/km, kuid väiksem kui 3 g CO2/km:

((ülemäärane heide – 2 g CO2/km) × 25 eurot + 20 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv;

| iii) | kui ülemäärane heide on suurem kui 1 g CO2/km, kuid väiksem kui 2 g CO2/km:
  ((ülemäärane heide – 1 g CO2/km) × 15 eurot + 5 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv; |
| --- | --- |

iii)

kui ülemäärane heide on suurem kui 1 g CO2/km, kuid väiksem kui 2 g CO2/km:

((ülemäärane heide – 1 g CO2/km) × 15 eurot + 5 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv;

| iv) | kui ülemäärane heide on kuni 1 g CO2/km:
  (ülemäärane heide × 5 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv; |
| --- | --- |

iv)

kui ülemäärane heide on kuni 1 g CO2/km:

(ülemäärane heide × 5 eurot) × uute väikeste tarbesõidukite arv;

| b) | alates 2019.
  aastast: ülemäärane heide × 95 eurot × uute väikeste tarbesõidukite arv. |
| --- | --- |

b)

alates 2019.

aastast: ülemäärane heide × 95 eurot × uute väikeste tarbesõidukite arv.

Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

—   „ülemäärane heide”– selline grammide positiivne lähima kolme kümnendkohani ümardatud arv kilomeetri kohta, mille võrra tootja CO2 eriheite keskmine tase, võttes arvesse artikli 12 kohaselt kinnitatud innovatiivsete tehnoloogialahenduste abil saavutatud CO2-heite vähenemist, ületas tootja eriheite sihttaset kalendriaastal või kalendriaasta osal, mille suhtes kohaldatakse artiklis 4 sätestatud kohustust, ning

—   „uute väikeste tarbesõidukite arv”– asjaomase tootja valmistatud ja kõnealuses ajavahemikus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arv vastavalt artiklis 4 sätestatud järkjärgulise suurendamise kriteeriumile.

3.   Komisjon võtab vastu käesoleva artikli lõike 1 kohase ülemäärase heite maksu kogumise täpse korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse Euroopa Liidu üldeelarves tuluna.

Artikkel 10

Tootjaid käsitleva teabe avaldamine

1.   Komisjon avaldab 31. oktoobriks 2013 ja iga järgmise aasta 31. oktoobriks nimekirja, milles on esitatud iga tootja kohta järgmised andmed:

| a) | tootja eriheite sihttase eelmisel kalendriaastal; |
| --- | --- |

a)

tootja eriheite sihttase eelmisel kalendriaastal;

| b) | tootja CO2 eriheite keskmine tase eelmisel kalendriaastal; |
| --- | --- |

b)

tootja CO2 eriheite keskmine tase eelmisel kalendriaastal;

| c) | erinevus tootja eelmise kalendriaasta CO2 eriheite keskmise taseme ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel; |
| --- | --- |

c)

erinevus tootja eelmise kalendriaasta CO2 eriheite keskmise taseme ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel;

| d) | kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmine tase; |
| --- | --- |

d)

kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmine tase;

| e) | kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine mass. |
| --- | --- |

e)

kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine mass.

2.   Alates 31. oktoobrist 2015 on lõike 1 kohaselt avaldatud nimekirjas esitatud ka teave selle kohta, kas tootja on eelmisel kalendriaastal täitnud artikli 4 nõudeid.

Artikkel 11

Teatavate tootjate suhtes tehtavad erandid

1.   I lisa kohaselt arvutatud eriheite sihttasemest tehtava erandi kohaldamise taotluse võib esitada tootja, kelle valmistatud uusi väikesi tarbesõidukeid on liidus kalendriaasta kohta registreeritud vähem kui 22 000 ja kes:

| a) | ei kuulu seotud tootjate rühma või |
| --- | --- |

a)

ei kuulu seotud tootjate rühma või

| b) | kuulub sellisesse seotud tootjate rühma, kelle poolt kokku valmistatud uusi väikesi tarbesõidukeid on liidus registreeritud vähem kui 22 000 kalendriaasta kohta, või |
| --- | --- |

b)

kuulub sellisesse seotud tootjate rühma, kelle poolt kokku valmistatud uusi väikesi tarbesõidukeid on liidus registreeritud vähem kui 22 000 kalendriaasta kohta, või

| c) | kuulub seotud tootjate rühma, kuid tal on oma tootmisüksused ja projekteerimiskeskus. |
| --- | --- |

c)

kuulub seotud tootjate rühma, kuid tal on oma tootmisüksused ja projekteerimiskeskus.

2.   Lõike 1 kohaselt taotletud erandi võib teha kuni viieks kalendriaastaks. Taotlus esitatakse komisjonile koos järgmiste andmetega:

| a) | tootja nimi ja kontaktisik; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi ja kontaktisik;

| b) | tõendid selle kohta, et tootja vastab lõike 1 kohase erandi tegemise tingimustele; |
| --- | --- |

b)

tõendid selle kohta, et tootja vastab lõike 1 kohase erandi tegemise tingimustele;

| c) | üksikasjalik teave tootja valmistatavate väikeste tarbesõidukite kohta, sealhulgas mass ja kõnealuste väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite tasemed, ning |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik teave tootja valmistatavate väikeste tarbesõidukite kohta, sealhulgas mass ja kõnealuste väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite tasemed, ning

| d) | eriheite sihttase, mis on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2 eriheidet ja võttes arvesse toodetava väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära. |
| --- | --- |

d)

eriheite sihttase, mis on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2 eriheidet ja võttes arvesse toodetava väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära.

3.   Kui komisjon leiab, et tootja vastab lõike 1 kohaselt taotletud erandi tegemise tingimustele ja et tootja esitatud CO2 eriheite sihttase on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2 eriheidet, ja võttes arvesse toodetava väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära, teeb komisjon tootja suhtes erandi. Erandit kohaldatakse alates erandi tegemise kuupäevale järgneva aasta 1. jaanuarist.

4.   Tootja, kelle suhtes kohaldatakse erandit kooskõlas käesoleva artikliga, teatab komisjonile viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad või võivad mõjutada tootja vastavust erandi tegemise tingimustele.

5.   Kui komisjon leiab lõike 4 kohase teate alusel või muul põhjusel, et tootja ei vasta enam erandi tegemise tingimustele, tühistab komisjon erandi alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist ja teatab sellest tootjale.

6.   Kui tootja ei saavuta oma eriheite sihttaset, määrab komisjon tootjale artiklis 9 sätestatud ülemäärase heite maksu.

7.   Komisjon võtab vastu käesoleva artikli lõikeid 1–6 täiendavad eeskirjad, milles käsitletakse muu hulgas erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamist, taotluste sisu ning CO2 eriheite keskmise taseme vähendamise kava sisu ja hinnangut, delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 15 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimustel.

8.   Erandi kohaldamise taotlused koos toetavate andmetega, lõike 4 kohased teated, lõike 5 kohased tühistamisotsused ja lõike 6 kohased ülemäärase heite maksu määramise otsused ning kõik lõike 7 kohaselt vastu võetud aktid tehakse avalikkusele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (13).

Artikkel 12

Ökoinnovatsioon

1.   Innovatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemine vaadatakse läbi tarnija või tootja taotluse alusel. Nende tehnoloogialahenduste kogupanus tootja CO2 eriheite sihttaseme vähendamisse võib olla kuni 7 g CO2/km.

2.   Komisjon võtab vastu selliste innovatiivsete tehnoloogialahenduste heakskiitmise menetluse üksikasjalikud sätted 31. detsembriks 2012. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Need üksikasjalikud sätted on kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 lõike 2 kohaselt kehtestatud sätetega ja põhinevad järgmistel innovatiivsete tehnoloogialahenduste kriteeriumidel:

| a) | tarnija või tootja peab olema vastutav innovatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisega saavutatud CO2-säästu eest; |
| --- | --- |

a)

tarnija või tootja peab olema vastutav innovatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisega saavutatud CO2-säästu eest;

| b) | innovatiivsed tehnoloogialahendused peavad tõendatult vähendama CO2-heidet; |
| --- | --- |

b)

innovatiivsed tehnoloogialahendused peavad tõendatult vähendama CO2-heidet;

| c) | innovatiivsed tehnoloogialahendused ei tohi kuuluda CO2 mõõtmise standardsesse katsetsüklisse ega kohustuslike sätete alla, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 1 osutatud täiendavatest meetmetest, mis vastavad vähendamisele 10 g CO2/km võrra, ega saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

c)

innovatiivsed tehnoloogialahendused ei tohi kuuluda CO2 mõõtmise standardsesse katsetsüklisse ega kohustuslike sätete alla, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 1 osutatud täiendavatest meetmetest, mis vastavad vähendamisele 10 g CO2/km võrra, ega saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel.

3.   Tarnija või tootja, kes taotleb meetme heakskiitmist innovatiivse tehnoloogialahendusena, esitab komisjonile aruande, millele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrollaruanne. Kui kõnealune meede ja muu heakskiidetud innovatiivne tehnoloogialahendus võivad teineteist mõjutada, tehakse aruandesse sellise vastastikuse mõju kohta märge ja kontrollaruandes hinnatakse, mil määral see vastastikune mõju muudab mõlema meetme abil saavutatud vähendamist.

4.   Komisjon kinnitab saavutatud vähendamise lõikes 2 sätestatud kriteeriumide alusel.

Artikkel 13

Läbivaatamine ja aruandlus

1.   1. jaanuariks 2013 viib komisjon lõpule I lisas sätestatud eriheite sihttasemete ja artiklis 11 sätestatud erandite läbivaatamise, mille eesmärk on määratleda:

| — | viisid, kuidas saavutada 2020. aastaks pikaajaline sihttase 147 g CO2/km kulusäästlikult, kui mõjuhinnangu ajakohastatud tulemuste alusel kinnitatakse kõnealuse sihttaseme saavutatavus, ning |
| --- | --- |

—

viisid, kuidas saavutada 2020. aastaks pikaajaline sihttase 147 g CO2/km kulusäästlikult, kui mõjuhinnangu ajakohastatud tulemuste alusel kinnitatakse kõnealuse sihttaseme saavutatavus, ning

| — | nimetatud sihttaseme rakendamise aspektid, sealhulgas ülemäärase heite maks. |
| --- | --- |

—

nimetatud sihttaseme rakendamise aspektid, sealhulgas ülemäärase heite maks.

Sellise läbivaatamise ja mõjuhinnangu, sealhulgas autotööstusele ja sellest sõltuvatele tööstustele avalduva mõju hindamise alusel esitab komisjon vajaduse korral ettepaneku muuta käesolevat määrust vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele sellisel viisil, mis on konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalne ning sotsiaalselt õiglane ja säästev.

2.   Vajaduse korral esitab komisjon 2014. aastaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku lisada käesolevasse määrusesse direktiivi 2007/46/EÜ II lisa määratlusele vastavad N2- ja M2-kategooria mootorsõidukid (tuletatud massiga kuni 2 610 kg) ja sõidukid, millele laiendati tüübikinnitust kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõikega 2, pidades silmas pikaajalise sihttaseme saavutamist alates 2020. aastast.

3.   Pärast mõju hindamist avaldab komisjon 2014. aastaks aruande sõiduki katteala ja kasuliku koormuse andmete kättesaadavuse ja nende kasutamise kohta kasulikkuse parameetrina, et määrata kindlaks eriheite sihttasemed, ning vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku I lisa muutmiseks vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele.

4.   Komisjon kehtestab 31. detsembriks 2011 korra representatiivsete CO2-heite, kütusesäästlikkuse ja komplekteeritud sõidukite massi näitajate saamiseks, tagades seejuures baassõiduki tootjale õigeaegse juurdepääsu andmetele komplekteeritud sõiduki massi ja CO2 eriheite kohta.

5.   Hiljemalt 31. oktoobriks 2016 ja seejärel iga kolme aasta tagant muudab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 15 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimustel I lisa, et kohandada selles osutatud arvu M0 uute väikeste tarbesõidukite keskmise massiga eelmisel kolmel kalendriaastal.

Kõnealused kohandused jõustuvad esimest korda 1. jaanuaril 2018 ja seejärel iga kolme aasta tagant.

6.   Komisjon käsitleb määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 13 lõike 3 kohasel CO2-heite mõõtemenetluste läbivaatamisel ka väikesi tarbesõidukeid.

CO2-heite läbivaadatud mõõtemenetluse kohaldamise kuupäevast alates ei kiideta innovatiivseid tehnoloogialahendusi enam artiklis 12 sätestatud korras heaks.

Komisjon käsitleb väikesi tarbesõidukeid ka direktiivi 2007/46/EÜ läbivaatamisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 13 lõikega 4.

CO2 eriheite mõõtmise regulatiivse katsemenetluse muudatuste arvessevõtmiseks kohandab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 15 ning artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimustel I lisas esitatud valemeid.

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (14) artikli 9 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 15

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse viieks aastaks alates 3. juunist 2011 õigus võtta vastu artikli 8 lõike 9 teises lõigus, artikli 11 lõikes 7, artikli 13 lõikes 5 ja lõike 6 neljandas lõigus osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 16 tagasi võtab.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimusi.

Artikkel 16

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõike 9 teises lõigus, artikli 11 lõikes 7, artikli 13 lõikes 5 ja lõike 6 neljandas lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

2.   Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strassbourg, 11. mai 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

GYŐRI E.

---

(1)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 157.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.

3

(4)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.

4

(5)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

5

(6)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

7

(8)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

8

(9)  ELT L 82, 29.3.2003, lk 33.

9

(10)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

10

(11)  EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27.

11

(12)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

12

(13)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

13

(14)  ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.

14

---

I LISA

CO2 ERIHEITE SIHTTASEMED

| 1. | CO2 eriheite soovituslikud tasemed (mõõdetuna grammides kilomeetri kohta) iga väikese tarbesõiduki jaoks määratakse vastavalt järgmistele valemitele:






  a) | 2014. aastast kuni 2017. aastani:
  CO2 eriheite soovituslik tase = 175 + a × (M – M0),
  kus:







  M | = | sõiduki mass kilogrammides (kg), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M0 | = | 1 706,0 |
| a | = | 0,093; |

1.

CO2 eriheite soovituslikud tasemed (mõõdetuna grammides kilomeetri kohta) iga väikese tarbesõiduki jaoks määratakse vastavalt järgmistele valemitele:

a)

2014. aastast kuni 2017. aastani:

CO2 eriheite soovituslik tase = 175 + a × (M – M0),

kus:

M

=

sõiduki mass kilogrammides (kg),

M0

=

1 706,0

a

=

0,093;

| b) | alates 2018. aastast:
  CO2 eriheite soovituslik tase = 175 + a × (M – M0),
  kus:







  M | = | sõiduki mass kilogrammides (kg), |
| --- | --- | --- | --- |
| M0 | = | artikli 13 lõike 5 kohaselt vastu võetud väärtus, |
| a | = | 0,093. |

b)

alates 2018. aastast:

CO2 eriheite soovituslik tase = 175 + a × (M – M0),

kus:

M

=

sõiduki mass kilogrammides (kg),

M0

=

artikli 13 lõike 5 kohaselt vastu võetud väärtus,

a

=

0,093.

| 2. | Tootja eriheite sihttase kalendriaastal arvutatakse kõigi kõnealusel kalendriaastal registreeritud selle tootja toodetud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite soovitusliku taseme keskmisena. |
| --- | --- |

2.

Tootja eriheite sihttase kalendriaastal arvutatakse kõigi kõnealusel kalendriaastal registreeritud selle tootja toodetud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite soovitusliku taseme keskmisena.

---

II LISA

HEITE SEIRE JA ARUANDLUS

A.   Andmete kogumine väikeste tarbesõidukite kohta ja CO2-seire alase teabe kindlaksmääramine

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2012 ja igal järgmisel aastal talletavad liikmesriigid iga oma territooriumil registreeritud uue väikese tarbesõiduki kohta järgmised andmed:






  a) | tootja; |
| --- | --- | --- |

1.

Alates 1. jaanuarist 2012 ja igal järgmisel aastal talletavad liikmesriigid iga oma territooriumil registreeritud uue väikese tarbesõiduki kohta järgmised andmed:

a)

tootja;

| b) | sõiduki tüüp, variant ja versioon; |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüüp, variant ja versioon;

| c) | CO2 eriheite tase (g/km); |
| --- | --- |

c)

CO2 eriheite tase (g/km);

| d) | mass (kg); |
| --- | --- |

d)

mass (kg);

| e) | teljevahe (mm); |
| --- | --- |

e)

teljevahe (mm);

| f) | juhttelje ja teise telje rööbe (mm); |
| --- | --- |

f)

juhttelje ja teise telje rööbe (mm);

| g) | suurim tehniliselt lubatud täislastis sõiduki mass (kg) vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

g)

suurim tehniliselt lubatud täislastis sõiduki mass (kg) vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ III lisale.

| 2. | Punktis 1 osutatud andmed võetakse asjaomase väikese tarbesõiduki vastavustunnistuselt. Kui vastavustunnistusel on määratud kindlaks nii väikese tarbesõiduki väikseim kui ka suurim mass, kasutavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel ainult suurimat massi näitavaid andmeid. Selliste kahte kütust (bensiin/gaas) kasutavate sõidukite puhul, mille vastavustunnistustele on märgitud mõlema kütuseliigi CO2 eriheite arvandmed, kasutavad liikmesriigid ainult gaasi osas mõõdetud arvväärtust. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud andmed võetakse asjaomase väikese tarbesõiduki vastavustunnistuselt. Kui vastavustunnistusel on määratud kindlaks nii väikese tarbesõiduki väikseim kui ka suurim mass, kasutavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel ainult suurimat massi näitavaid andmeid. Selliste kahte kütust (bensiin/gaas) kasutavate sõidukite puhul, mille vastavustunnistustele on märgitud mõlema kütuseliigi CO2 eriheite arvandmed, kasutavad liikmesriigid ainult gaasi osas mõõdetud arvväärtust.

| 3. | 1. jaanuaril 2012 algava kalendriaasta ja iga järgmise kalendriaasta kohta määrab iga liikmesriik vastavalt käesoleva lisa B osas kirjeldatud meetoditele iga tootja kohta kindlaks järgmised andmed:






  a) | tema territooriumil registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv; |
| --- | --- | --- |

3.

1. jaanuaril 2012 algava kalendriaasta ja iga järgmise kalendriaasta kohta määrab iga liikmesriik vastavalt käesoleva lisa B osas kirjeldatud meetoditele iga tootja kohta kindlaks järgmised andmed:

a)

tema territooriumil registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv;

| b) | CO2 eriheite keskmine tase vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 2; |
| --- | --- |

b)

CO2 eriheite keskmine tase vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 2;

| c) | keskmine mass vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 3; |
| --- | --- |

c)

keskmine mass vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 3;

| d) | uue väikese tarbesõiduki iga tüübi iga variandi iga versiooni kohta:






  i) | tema territooriumil registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 4; |
| --- | --- | --- |

d)

uue väikese tarbesõiduki iga tüübi iga variandi iga versiooni kohta:

i)

tema territooriumil registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 4;

| ii) | CO2 eriheite tase; |
| --- | --- |

ii)

CO2 eriheite tase;

| iii) | mass; |
| --- | --- |

iii)

mass;

| iv) | sõiduki katteala vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 5; |
| --- | --- |

iv)

sõiduki katteala vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 5;

| v) | kasulik koormus. |
| --- | --- |

v)

kasulik koormus.

B.   Uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite kindlaksmääramise metodoloogia

Seireandmed, mille liikmesriigid peavad käesoleva lisa A osa punkti 3 kohaselt kindlaks määrama, määratakse kindlaks vastavalt käesolevas osas esitatud metodoloogiale.

1.   Registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arv (N)

Liikmesriigid määravad kindlaks nende territooriumil registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arvu asjaomasel seireaastal (N).

2.   Uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmine tase (Save)

Liikmesriigi territooriumil seireaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmise taseme (Save) arvutamiseks jagatakse üksikute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheidete summa S uute väikeste tarbesõidukite arvuga N.

Save = (1/ N) × Σ S

3.   Uute väikeste tarbesõidukite keskmine mass

Liikmesriigi territooriumil seireaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmise massi (Mave) arvutamiseks jagatakse kõikide uute väikeste tarbesõidukite masside summa M uute väikeste tarbesõidukite arvuga N.

Mave = (1/ N) × Σ M

4.   Uute väikeste tarbesõidukite jaotus versioonide alusel

Uue väikese tarbesõiduki iga tüübi iga variandi iga versiooni kohta tuleb märkida registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arv, sõiduki mass, CO2 eriheide, teljevahe, rööpmelaiused ja suurim tehniliselt lubatud täislastis sõiduki mass.

5.   Sõiduki katteala

Sõiduki katteala arvutamiseks korrutatakse sõiduki teljevahe sõiduki keskmise rööpmega.

6.   Kasulik koormus

Sõiduki kasulik koormus on direktiivi 2007/46/EÜ II lisa kohase suurima tehniliselt lubatud täislastis sõiduki massi ja sõiduki massi vahe.

7.   Komplekteeritud sõidukid

Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul eraldatakse komplekteeritud sõiduki CO2 eriheide baassõiduki tootjale.

CO2-heite, kütusesäästlikkuse ja komplekteeritud sõidukite massi näitajate representatiivsuse tagamiseks, ilma et seejuures baassõiduki tootjat liigselt koormataks, töötab komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2011 välja konkreetse seiremenetluse ning vaatab läbi asjaomased tüübikinnitust reguleerivad õigusaktid ja teeb neis vajalikud muudatused.

Nimetatud menetluse väljatöötamisel määrab komisjon vastavalt vajadusele, kuidas kontrollida massi ja CO2 näitajaid, lähtudes kas lõpliku inertsmassi klassidele vastavate CO2 näitajate tabelist või siis ühestainsast CO2 näitajast, mille aluseks on baassõiduki mass ning lisaks N1-klassi põhjal diferentseeritud massi vaikeväärtus. Viimasel juhul kasutatakse seda massi näitajat ka käesoleva lisa C osas.

Lisaks tagab komisjon baassõiduki tootjale aegsasti komplekteeritud sõiduki massi ja CO2 eriheidet kajastavate andmete kättesaadavuse.

C.   Andmete edastamise vorm

Liikmesriigid esitavad käesoleva lisa A osa punktis 3 kirjeldatud andmed iga tootja ja iga aasta kohta järgmises vormis:

1. jagu –   koondseireandmed

| Liikmesriik (1): | |
| --- | --- |
| Aasta: | |
| Allikas: | |

Liikmesriik (1):

Aasta:

Allikas:

| Tootja | Registreeritud uute väikeste tarbesõidukite üldarv | Heite näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv | Massi näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv | Teljevahe näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv | Juhttelje rööpme näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv | Teise telje rööpme näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Tootja 1) | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| (Tootja 2) | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Kõik tootjad kokku | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Tootja

Registreeritud uute väikeste tarbesõidukite üldarv

Heite näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv

Massi näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv

Teljevahe näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv

Juhttelje rööpme näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv

Teise telje rööpme näitajaga uute väikeste tarbesõidukite arv

(Tootja 1)

...

...

...

...

...

...

(Tootja 2)

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Kõik tootjad kokku

...

...

...

...

...

...

2. jagu –   üksikasjalikud seireandmed

| Tootja nimi ELi
  standardi järgi | Tootja nimi riikliku
  standardi järgi | Tootja nimi riikliku
  registri järgi | Tüüp | Variant | Versioon | Mark | Kaubanimi | Tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria | Registreeritud sõiduki kategooria | Uute registreerimiste koguarv | CO2 eriheide
  (g/km) | Mass
  (kg) | Suurim tehniliselt
  lubatud täismass | Teljevahe
  (mm) | Juhttelje rööbe
  (mm) | Teise telje rööbe
  (mm) | Kütuse tüüp | Kütuse liik | Võimsus
  (cm3) | Elektrienergia kulu
  (Wh/km) | Uuendusliku tehnoloogia või tehnoloogiate rühma kood | Heite vähendamine uuenduslike tehnoloogiate abil |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 2 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 2 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 2 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Tüüp 2 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 2 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 2 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 2 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Tüüp 2 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Tootja nimi ELi

standardi järgi

Tootja nimi riikliku

standardi järgi

Tootja nimi riikliku

registri järgi

Tüüp

Variant

Versioon

Mark

Kaubanimi

Tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria

Registreeritud sõiduki kategooria

Uute registreerimiste koguarv

CO2 eriheide

(g/km)

Mass

(kg)

Suurim tehniliselt

lubatud täismass

Teljevahe

(mm)

Juhttelje rööbe

(mm)

Teise telje rööbe

(mm)

Kütuse tüüp

Kütuse liik

Võimsus

(cm3)

Elektrienergia kulu

(Wh/km)

Uuendusliku tehnoloogia või tehnoloogiate rühma kood

Heite vähendamine uuenduslike tehnoloogiate abil

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 2

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 2

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 2

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Tüüp 2

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 2

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 2

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 2

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Tüüp 2

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Aluseks on standardi ISO 3166 alpha-2 tähised, välja arvatud Kreeka ja Ühendkuningriigi puhul, mille tähised on vastavalt „EL” ja „UK”.

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/19

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 511/2011,

11. mai 2011,

millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. aprillil 2007 volitas nõukogu komisjoni alustama Korea Vabariigiga (edaspidi „Korea”) liidu ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle. |
| --- | --- |

(1)

23. aprillil 2007 volitas nõukogu komisjoni alustama Korea Vabariigiga (edaspidi „Korea”) liidu ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle.

| (2) | Need läbirääkimised on lõpule viidud ning vabakaubandusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (edaspidi „leping”) allkirjastati 6. oktoobril 2010, (2) Euroopa Parlament andis sellele oma nõusoleku 17. veebruaril 2011 (3) ning seda kohaldatakse vastavalt lepingu artiklile 15.10. |
| --- | --- |

(2)

Need läbirääkimised on lõpule viidud ning vabakaubandusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (edaspidi „leping”) allkirjastati 6. oktoobril 2010, (2) Euroopa Parlament andis sellele oma nõusoleku 17. veebruaril 2011 (3) ning seda kohaldatakse vastavalt lepingu artiklile 15.10.

| (3) | On vaja kehtestada lepingu teatavate kaitsemeetmeid käsitlevate sätete kohaldamise kord. |
| --- | --- |

(3)

On vaja kehtestada lepingu teatavate kaitsemeetmeid käsitlevate sätete kohaldamise kord.

| (4) | Tuleks määratleda lepingu artiklis 3.5 nimetatud mõisted „tõsine kahju”, „tõsise kahju oht” ja „üleminekuperiood”. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määratleda lepingu artiklis 3.5 nimetatud mõisted „tõsine kahju”, „tõsise kahju oht” ja „üleminekuperiood”.

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu nii suurenenud kogustes ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju liidu samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 3.1. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu nii suurenenud kogustes ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju liidu samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 3.1.

| (6) | Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artiklis 3.1 nimetatud vormis. |
| --- | --- |

(6)

Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artiklis 3.1 nimetatud vormis.

| (7) | Lepingu kaasajastamine ja ülevaatamine ning vajadusel kaitsemeetmete kehtestamine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu kaasajastamine ja ülevaatamine ning vajadusel kaitsemeetmete kehtestamine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt.

| (8) | Komisjon peaks üks kord aastas esitama aruande lepingu rakendamise ning kaitsemeetmete kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peaks üks kord aastas esitama aruande lepingu rakendamise ning kaitsemeetmete kohaldamise kohta.

| (9) | Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt infot, sealhulgas kättesaadavaid tõendeid, impordis valitsevate suundumuste kohta, mis võivad tingida kaitsemeetmete kohaldamise vajaduse. |
| --- | --- |

(9)

Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt infot, sealhulgas kättesaadavaid tõendeid, impordis valitsevate suundumuste kohta, mis võivad tingida kaitsemeetmete kohaldamise vajaduse.

| (10) | Usaldusväärne statistika kõikide Koreast liitu imporditavate toodete kohta on seetõttu äärmiselt oluline, et kindlaks teha, kas kaitsemeetmete kohaldamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(10)

Usaldusväärne statistika kõikide Koreast liitu imporditavate toodete kohta on seetõttu äärmiselt oluline, et kindlaks teha, kas kaitsemeetmete kohaldamise tingimused on täidetud.

| (11) | Mõningatel juhtudel võib ühte või mitmesse liikmesriiki koondunud impordi kasv kujutada olulist kahju või olulise kahju ohtu liidutööstusharule. Juhul kui toodete suurenenud import on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed. Komisjon kaalub põhjalikult, kuidas määratleda uurimisalust toodet ning järelikult samasugust toodet valmistavat liidu tööstusharu viisil, mis näeb ette tõhusad õiguskaitsevahendid, austades samas täiel määral käesoleva määruse ja lepingu kriteeriume. |
| --- | --- |

(11)

Mõningatel juhtudel võib ühte või mitmesse liikmesriiki koondunud impordi kasv kujutada olulist kahju või olulise kahju ohtu liidutööstusharule. Juhul kui toodete suurenenud import on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed. Komisjon kaalub põhjalikult, kuidas määratleda uurimisalust toodet ning järelikult samasugust toodet valmistavat liidu tööstusharu viisil, mis näeb ette tõhusad õiguskaitsevahendid, austades samas täiel määral käesoleva määruse ja lepingu kriteeriume.

| (12) | Kui on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad menetluse algatamist, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas lepingu artikli 3.2 lõikega 2 ette nähtud teate. |
| --- | --- |

(12)

Kui on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad menetluse algatamist, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas lepingu artikli 3.2 lõikega 2 ette nähtud teate.

| (13) | Üksikasjalikud eeskirjad peaksid käsitlema uurimise algatamist, huvitatud isikute juurdepääsu kogutud teabele ja sellega tutvumist, asjaosaliste ärakuulamist ja nende võimalust esitada oma seisukohti, nagu on sätestatud lepingu artikli 3.2 lõikes 2. |
| --- | --- |

(13)

Üksikasjalikud eeskirjad peaksid käsitlema uurimise algatamist, huvitatud isikute juurdepääsu kogutud teabele ja sellega tutvumist, asjaosaliste ärakuulamist ja nende võimalust esitada oma seisukohti, nagu on sätestatud lepingu artikli 3.2 lõikes 2.

| (14) | Uurimise algatamisest peaks komisjon Koreale kirjalikult teatama ning Koreaga konsulteerima, nagu on ette nähtud lepingu artikli 3.2 lõikes 1. |
| --- | --- |

(14)

Uurimise algatamisest peaks komisjon Koreale kirjalikult teatama ning Koreaga konsulteerima, nagu on ette nähtud lepingu artikli 3.2 lõikes 1.

| (15) | Samuti on lepingu artiklite 3.2 ja 3.3 alusel vaja kehtestada tähtajad uurimise algatamiseks ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse tegemiseks, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks. |
| --- | --- |

(15)

Samuti on lepingu artiklite 3.2 ja 3.3 alusel vaja kehtestada tähtajad uurimise algatamiseks ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse tegemiseks, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks.

| (16) | Iga kaitsemeetme kohaldamisele peaks eelnema uurimine – tingimusel, et komisjonil lubataks lepingu artiklis 3.3 osutatud kriitilistes oludes kehtestada ajutised meetmed. |
| --- | --- |

(16)

Iga kaitsemeetme kohaldamisele peaks eelnema uurimine – tingimusel, et komisjonil lubataks lepingu artiklis 3.3 osutatud kriitilistes oludes kehtestada ajutised meetmed.

| (17) | Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära tõsist kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artikli 3.2 lõikes 5. |
| --- | --- |

(17)

Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära tõsist kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artikli 3.2 lõikes 5.

| (18) | Põhjalik järelevalve hõlbustab võimaliku uurimise algatamise või meetmete kehtestamise õigeaegset otsustamist. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast regulaarselt jälgima importi ja eksporti tundlikes sektorites. |
| --- | --- |

(18)

Põhjalik järelevalve hõlbustab võimaliku uurimise algatamise või meetmete kehtestamise õigeaegset otsustamist. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast regulaarselt jälgima importi ja eksporti tundlikes sektorites.

| (19) | Vaja on kehtestada teatav menetluskord seoses lepingu päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli (edaspidi „päritolureeglite protokoll”) artikli 14 (Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine) kohaldamisega, et tagada selles sätestatud mehhanismide tulemuslik toimimine ning näha ette põhjalik teabevahetus asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(19)

Vaja on kehtestada teatav menetluskord seoses lepingu päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli (edaspidi „päritolureeglite protokoll”) artikli 14 (Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine) kohaldamisega, et tagada selles sätestatud mehhanismide tulemuslik toimimine ning näha ette põhjalik teabevahetus asjaomaste sidusrühmadega.

| (20) | Kuna tollimaksude tagastamise piiramine on võimalik alles viie aasta möödumisel lepingu jõustumisest, võib osutuda vajalikuks võtta käesoleva määruse alusel kaitsemeetmeid liidu tootjatele tekkiva tõsise kahju või tõsise kahju tekkimise ohu puhuks, mis tekivad impordile tollimaksude tagastamise või selle tollimaksudest vabastamise tõttu. Sellise menetluse käigus peaks komisjon hindama kõiki asjakohaseid tegureid, mis on liidu tööstusharu seisukohast olulised, sh päritolureeglite protokolli artikli 14 lõikes 2.1 sätestatud tingimusi. Seetõttu peaks komisjon lepingu kohaldamiskuupäevast alates jälgima Korea statistikat tundlike sektorite osas, mida võib mõjutada tollimaksude tagastamine. |
| --- | --- |

(20)

Kuna tollimaksude tagastamise piiramine on võimalik alles viie aasta möödumisel lepingu jõustumisest, võib osutuda vajalikuks võtta käesoleva määruse alusel kaitsemeetmeid liidu tootjatele tekkiva tõsise kahju või tõsise kahju tekkimise ohu puhuks, mis tekivad impordile tollimaksude tagastamise või selle tollimaksudest vabastamise tõttu. Sellise menetluse käigus peaks komisjon hindama kõiki asjakohaseid tegureid, mis on liidu tööstusharu seisukohast olulised, sh päritolureeglite protokolli artikli 14 lõikes 2.1 sätestatud tingimusi. Seetõttu peaks komisjon lepingu kohaldamiskuupäevast alates jälgima Korea statistikat tundlike sektorite osas, mida võib mõjutada tollimaksude tagastamine.

| (21) | Komisjon peaks lepingu kohaldamiskuupäevast alates samuti äärmiselt hoolikalt jälgima Korea impordi ja ekspordi statistikaga seotud arengut, eriti tundlikes sektorites. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon peaks lepingu kohaldamiskuupäevast alates samuti äärmiselt hoolikalt jälgima Korea impordi ja ekspordi statistikaga seotud arengut, eriti tundlikes sektorites.

| (22) | Liikmesriigid võivad viidata käesoleva määruse alusel vastuvõetud lõplikele kaitsemeetmetele oma taotlustes saada rahalist toetust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) (4). |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid võivad viidata käesoleva määruse alusel vastuvõetud lõplikele kaitsemeetmetele oma taotlustes saada rahalist toetust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) (4).

| (23) | Lepingu kahepoolse kaitseklausli rakendamine eeldab ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks, eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata. Komisjon peaks need meetmed vastu võtma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (5). |
| --- | --- |

(23)

Lepingu kahepoolse kaitseklausli rakendamine eeldab ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks, eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata. Komisjon peaks need meetmed vastu võtma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (5).

| (24) | On otstarbekas, et järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks kasutatakse nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleks lubada komisjonil ajutised meetmed viivitamata vastu võtta. |
| --- | --- |

(24)

On otstarbekas, et järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks kasutatakse nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleks lubada komisjonil ajutised meetmed viivitamata vastu võtta.

| (25) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult liidust või Koreast pärinevate toodete suhtes, |
| --- | --- |

(25)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult liidust või Koreast pärinevate toodete suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „tooted”– kaubad, mis pärinevad liidust või Koreast. Uurimisalune toode võib hõlmata ühte või mitut tariifirida või selle allsegmenti, olenevalt konkreetsest turuolukorrast, või mis tahes liidus üldiselt kohaldatavat tootesegmenti;

b)   „huvitatud isik”– isik, keda mõjutab asjaomase toote importimine;

c)   „liidu tööstusharu”– liidu tootjad, kes tegutsevad liidu territooriumil ja valmistavad samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid, või liidu tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab olulise osa nende toodete kogutoodangust liidus. Juhul, kui samasugune või otseselt konkureeriv toode on ainult üks mitmest liidu tööstusharu moodustavate tootjate tootest, määratletakse tööstusharu konkreetsete tootmise toimingutena, mida kasutatakse samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootmiseks;

d)   „tõsine kahju”– liidu tootjate seisundi märkimisväärne halvenemine;

e)   „tõsise kahju oht”– olukord, kus tõsine kahju on ilmselt tekkimas. Tõsise kahju ohu olemasolu tuleb kindlaks teha kontrollitavate faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal. Tõsise kahju ohu esinemise kindlaksmääramiseks tuleks muu hulgas arvesse võtta artikli 5 lõikes 5 osutatud teguritel põhinevaid prognoose, hinnanguid ja analüüse;

f)   „üleminekuperiood”– toote suhtes kehtestatud ajavahemik alates lepingu artiklis 15.10 sätestatud lepingu kohaldamiskuupäevast kuni kümne aasta möödumiseni tollimaksu kaotamisest või vähendamisest, olenevalt sellest, kumba on selle kauba suhtes kohaldatud.

Artikkel 2

Põhimõtted

1.   Käesoleva määruse alusel võib kehtestada kaitsemeetme, kui Koreast pärit toodet imporditakse liitu selle toote suhtes kehtinud tollimaksude vähendamise või kaotamise tulemusena nii suurenenud kogustes (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju samasugust või otseselt konkureerivat toodet valmistavale liidu tööstusharule.

2.   Kaitsemeetmeid võib võtta järgmises vormis:

| a) | asjaomasele tootele lepingu alusel kehtestatud tollimaksumäära edasise vähendamise peatamine või |
| --- | --- |

a)

asjaomasele tootele lepingu alusel kehtestatud tollimaksumäära edasise vähendamise peatamine või

| b) | toote tollimaksumäära suurendamine tasemeni, mis ei ületa väiksemat järgmistest:






  — | meetme võtmise ajal toote suhtes kohaldatav enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär või |
| --- | --- | --- |

b)

toote tollimaksumäära suurendamine tasemeni, mis ei ületa väiksemat järgmistest:

—

meetme võtmise ajal toote suhtes kohaldatav enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär või

| — | lepingu artikli 2.5 lõike 2 alusel 2-A lisas esitatud loendisse märgitud tollimaksu baasmäär. |
| --- | --- |

—

lepingu artikli 2.5 lõike 2 alusel 2-A lisas esitatud loendisse märgitud tollimaksu baasmäär.

Artikkel 3

Järelevalve

1.   Komisjon jälgib lepingu kohaldamiskuupäevast alates Korea toodete impordi ja ekspordi statistikaga seotud arengut tundlikes sektorites, mida võib mõjutada tollimaksude tagastamine, ning teeb koostööd ja vahetab regulaarselt andmeid liikmesriikide ja liidu tööstusharuga.

2.   Asjaomaste tööstusharude nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib komisjon kaaluda järelevalve ulatuse laiendamist teistele mõjutatud sektoritele.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kord aastas järelevalvearuande ajakohastatud statistikaga Koreast imporditud toodete kohta, mis kuuluvad tundlikesse sektoritesse või sektoritesse, millele on järelevalvet laiendatud.

4.   Viie aasta jooksul pärast lepingu kohaldamiskuupäeva ja asjaomase liidu tööstusharu nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral jälgib komisjon eelkõige mis tahes impordi suurenemist Koreast liitu imporditud tundlike valmistoodete osas, mille suurenenud import tuleneb sellest, et valmistoodetesse lisatakse rohkem osi või komponente, mis imporditakse Koreasse kolmandatest riikidest, kellega liit ei ole sõlminud vabakaubanduslepingut ja keda hõlmavad tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise sätted.

5.   Lõike 4 kohaldamisel loetakse vähemalt järgmised tooted kuuluvaks tundlike toodete kategooriasse: tekstiil- ja rõivatooted (HS 2007 rubriigid 5204, 5205, 5206, 5207, 5408, 5508, 5509, 5510, 5511), tarbeelektroonika (HS 2007 rubriigid 8521, 8528), sõiduautod (HS 2007 rubriigid 870321, 870322, 870323, 870324, 870331, 870332, 870333) ning tooted, mis on kantud artikli 11 alusel koostatud täiendavasse loetellu.

Artikkel 4

Menetluse algatamine

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi, liidu tööstusharu esindava mis tahes juriidilise isiku taotlusel või sellise ühingu taotlusel, mis ei ole juriidiline isik, või komisjoni omal algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

2.   Uurimise algatamise taotlus sisaldab tõendeid artikli 2 lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmete kehtestamise tingimuste täitmise kohta. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes.

Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, eeldusel et selleks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

3.   Liikmesriik teatab komisjonile, kui näib, et Koreast pärit toodete impordi suundumused nõuavad kaitsemeetmete võtmist. Nimetatud teave peab sisaldama olemasolevaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal. Komisjon edastab nimetatud teabe kõikidele liikmesriikidele.

4.   Komisjon konsulteerib viivitamata liikmesriikidega, kui ta on saanud taotluse lõike 1 alusel või kui komisjon kavatseb algatada uurimise omal algatusel. Konsultatsioonid liikmesriikidega toimuvad artiklis 14 osutatud komitee raames kaheksa tööpäeva jooksul alates päevast, mil komisjon edastab käesoleva artikli lõigete 1 või 3 kohaselt liikmesriikidele taotluse või teabe. Kui konsultatsiooni tulemusel selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist lõike 1 alusel.

5.   Lõikes 4 osutatud teates:

| a) | esitatakse saadud teabe kokkuvõte ja nõutakse, et igasugune asjaomane teave tuleb edastada komisjonile; |
| --- | --- |

a)

esitatakse saadud teabe kokkuvõte ja nõutakse, et igasugune asjaomane teave tuleb edastada komisjonile;

| b) | märgitakse ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teavet esitada, et neid seisukohti ja seda teavet uurimise käigus arvesse võetaks; |
| --- | --- |

b)

märgitakse ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teavet esitada, et neid seisukohti ja seda teavet uurimise käigus arvesse võetaks;

| c) | märgitakse ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt artikli 5 lõikele 9. |
| --- | --- |

c)

märgitakse ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt artikli 5 lõikele 9.

6.   Tõendeid, mis on kogutud menetluse algatamise raames kooskõlas päritolureeglite protokolli artikli 14 lõikega 2, võib kasutada ka kaitsemeetmeid puudutavate uurimiste algatamiseks, kui käesoleva artikli tingimused on täidetud, eelkõige esimese viie aasta jooksul pärast lepingu kohaldamiskuupäeva.

Artikkel 5

Uurimine

1.   Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist. Lõikes 3 sätestatud ajavahemik algab päevast, mil otsus uurimise algatamise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Komisjon võib paluda liikmesriikidel teavet esitada ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda palvet täita. Kui kõnealune teave pakub üldist huvi ja ei ole konfidentsiaalne artikli 12 tähenduses, lisatakse see lõikega 8 ette nähtud mittekonfidentsiaalsete dokumentide hulka.

3.   Kui võimalik, viiakse uurimine lõpule kuue kuu jooksul alates selle algatamisest. Seda tähtaega võib pikendada kolme kuu võrra erandlikel asjaoludel, nagu näiteks ebatavaliselt suur arv asjaosalisi või keerukad turuolukorrad. Komisjon teavitab kõiki huvitatud isikuid mis tahes sellisest pikendamisest ning selgitama sellise pikendamise põhjusi.

4.   Komisjon hangib kogu teabe, mida ta peab vajalikuks, et teha vastavalt vajadusele otsus artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohta, ja püüab seda teavet kontrollida, kui ta seda asjakohaseks peab.

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja kvantifitseeritavaid tegureid, mis on liidu tööstusharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes. See loetelu ei ole ammendav ja komisjon võib tõsise kahju olemasolu või tõsise kahju ohu kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjakohaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood, ning muid tegureid, mis põhjustavad või võivad olla põhjustanud tõsist kahju või ähvardavad põhjustada tõsist kahju liidu tööstusharule.

6.   Endast vastavalt artikli 4 lõike 5 punktile b teatanud huvitatud isikud ja Korea esindajad võivad kirjaliku taotluse alusel tutvuda kogu teabega, mis on seoses uurimisega komisjoni valdusesse antud (välja arvatud liidu või liikmesriikide ametivõimude koostatud asutusesisesed dokumendid), juhul kui see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne artikli 12 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Endast teatanud huvitatud isikud võivad edastada komisjonile oma seisukohad kõnealuse teabe kohta. Neid seisukohti arvestatakse juhul, kui need on tõendatud piisavate esmapilgul usutavate tõenditega.

7.   Komisjon tagab, et kõik uurimiseks vajalikud andmed ja kogu statistika on kättesaadav, mõistetav, läbipaistev ja kontrollitav.

8.   Komisjon tagab niipea, kui on olemas tehnilised võimalused, salasõnaga kaitstud elektroonilise juurdepääsu enda hallatavale mittekonfidentsiaalsele materjalile („veebiplatvorm”), mille kaudu edastatakse kogu asjakohane teave, mis ei ole konfidentsiaalne artikli 12 tähenduses. Uurimisest huvitatud isikutele ning liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile antakse juurdepääs asjaomasele veebiplatvormile.

9.   Komisjon kuulab huvitatud isikud ära eelkõige juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud, näidates, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks erilised põhjused.

Komisjon kuulab sellised isikud täiendavalt ära, kui neil on uute selgituste andmiseks erilised põhjused.

10.   Kui teavet ei esitata komisjoni kehtestatud tähtaja jooksul või kui uurimist oluliselt takistatakse, võidakse järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. Kui komisjon leiab, et mõni huvitatud isik või kolmas isik on talle esitanud väära või eksitava teabe, jätab ta selle teabe arvesse võtmata ja võib kasutada kättesaadavaid fakte.

11.   Komisjon teatab Koreale kirjalikult uurimise algatamisest ja konsulteerib Koreaga võimalikult varakult enne kaitsemeetme kehtestamist, et uurimisest saadav teave üle vaadata ja meetme suhtes seisukohti vahetada.

Artikkel 6

Eelneva järelevalve meetmed

1.   Kui Koreast pärit toote impordi suundumuse tõttu võib tekkida mõni artiklis 2 või artiklis 3 nimetatud olukord, võib selle toote impordile kohaldada eelneva järelevalve meetmeid.

2.   Juhul kui tundlike sektorite toodete impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, võib komisjon kehtestada eelneva järelevalve meetmed.

3.   Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

4.   Eelneva järelevalve meetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete kehtestamise esimesele kuuekuulisele ajavahemikule järgneva kuuekuuse ajavahemiku järel.

Artikkel 7

Ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine

1.   Ajutisi kaitsemeetmeid kohaldatakse kriitilises olukorras, kus viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tingimusel, et enne on artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal kindlaks tehtud, et on olemas piisavad esmapilgul usutavaid tõendid, et tollimaksu lepingukohase kaotamise või vähendamise tagajärjel on Koreast pärineva toote import suurenenud ning et see import tekitab või ähvardab tekitada liidusisesele tööstusharule tõsist kahju.

Komisjon võtab ajutised meetmed vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele. Eriti kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas lõikes 2 osutatud juhul, võtab komisjon ajutised meetmed vastu viivitamata vastavalt artikli 14 lõikes 4 osutatud menetlusele.

2.   Kui liikmesriik taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

3.   Ajutisi meetmeid ei rakendata kauem kui 200 päeva.

4.   Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse kehtetuks, sest uurimise käigus selgub, et artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused on täitmata, makstakse kõik nende ajutiste meetmete kohaselt sissenõutud tollimaksud automaatselt tagasi.

5.   Käesolevas artiklis osutatud meetmeid kohaldatakse kõikidele toodetele, mis lastakse vabasse ringlusse pärast meetmete jõustumise kuupäeva. Need meetmed ei takista siiski lubamast vabasse ringlusse niisuguseid tooteid, mis on juba teel liitu, tingimusel et nende toodete sihtkohta ei saa muuta.

Artikkel 8

Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata

1.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele vastu otsuse uurimise ja menetluse lõpetamise kohta.

2.   Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet artikli 12 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes.

Artikkel 9

Lõplike meetmete kehtestamine

1.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võtab komisjon vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele vastu otsuse lõplike kaitsemeetmete kehtestamise kohta.

2.   Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet artikli 12 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest.

Artikkel 10

Kaitsemeetmete kestus ja läbivaatamine

1.   Kaitsemeede kehtib ainult niikaua, kui vaja, et tõsist kahju ära hoida või heastada ja kohanemisele kaasa aidata. Nimetatud tähtaeg ei ületa kahte aastat, välja arvatud juhul, kui seda lõike 3 kohaselt pikendatakse.

2.   Kaitsemeetmed jäävad kuni läbivaatamise tulemuse selgumiseni mis tahes pikendamise ajaks kehtima.

3.   Kaitsemeetme algset kehtivusaega võib erandkorras pikendada kuni kahe aasta võrra, kui tehakse kindlaks, et kaitsemeede on tõsise kahju ärahoidmiseks või heastamiseks ja kohanemisele kaasaaitamiseks jätkuvalt vajalik ning et on tõendeid, et liidu tööstusharu kohaneb.

4.   Kehtivusaega pikendatakse käesolevas määruses uurimiste suhtes ettenähtud menetluskorra kohaselt ja vastavalt samale menetlusele, mida kasutati algsete meetmete kehtestamisel.

Kaitsemeetme kogukestus koos ajutiste meetmetega ei tohi ületada nelja aastat.

5.   Kaitsemeetmeid ei rakendata pärast üleminekuaja lõppu, välja arvatud juhul, kui Korea sellega nõustub.

Artikkel 11

Päritolureeglite protokolli artikli 14 kohaldamise kord

1.   Päritolureeglite protokolli artikli 14 kohaldamiseks jälgib komisjon tähelepanelikult asjaomase impordi ja ekspordi statistikaga seotud arenguid nii väärtuse kui ka vajaduse korral koguste osas ning jagab regulaarselt nimetatud andmeid Euroopa Parlamendi, nõukogu ja liidu asjaomaste tööstusharudega ning annab neile tähelepanekute kohta aru. Järelevalve algab lepingu kohaldamise päevast ja andmeid jagatakse iga kahe kuu järel.

Lisaks päritolureeglite protokolli artikli 14 lõikes 1 esitatud tariifiridadele koostab komisjon koostöös liidu tööstusharuga loetelu peamistest tariifiridadest, mis ei ole konkreetselt seotud mootorsõidukisektoriga, kuid mis on olulised autotööstuse ja muude sellega seotud valdkondade jaoks. Spetsiaalset järelevalvet teostatakse päritolureeglite protokolli artikli 14 lõike 1 kohaselt.

2.   Komisjon teeb liikmesriigi taotlusel või omal algatusel kohe kindlaks, kas tingimused päritolureeglite protokolli artiklile 14 tuginemiseks on täidetud, ning teatab oma järeldustest 10 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest. Pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 kolmandas lõigus osutatud erikomiteega konsulteerimist taotleb komisjon konsultatsioonide alustamist Koreaga alati, kui päritolureeglite protokolli artikli 14 kohaldamise tingimused on täidetud. Komisjon loeb asjaomased tingimused täidetuks muu hulgas juhul, kui käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud künnised on saavutatud.

3.   Osade või komponentide Koreasse suunatud impordi kasvu 10 protsendipunkti suurust erinevust võrreldes Koreast pärit valmistoodete liitu suunduva ekspordi kasvuga peetakse päritolureeglite protokolli artikli 14 lõike 2.1 punkti a kohaldamiseks „oluliseks”. Koreast pärit valmistoodete liitu suunduva ekspordi kasvu 10 protsendilist suurenemist absoluutarvudes või võrreldes liidu toodanguga peetakse päritolureeglite protokolli artikli 14 lõike 2.1 punkti b kohaldamiseks „oluliseks”. Üksikjuhtumite puhul võib ka nendest künnistest väiksemaks jäävat kasvu pidada „oluliseks”.

Artikkel 12

Konfidentsiaalsus

1.   Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.

2.   Käesoleva määruse alusel saadud mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ei avalikustata ilma selle teabe andja sellekohase loata.

3.   Igas konfidentsiaalsustaotluses märgitakse põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada ega luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada ning kui ilmneb, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.

4.   Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.

5.   Lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks.

Artikkel 13

Aruanne

1.   Komisjon avaldab iga-aastase aruande lepingu kohaldamise ja täitmise kohta. Aruanne sisaldab teavet erinevate organite tegevuse kohta, kes vastutavad lepingu täitmise kontrollimise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise eest.

2.   Aruande eraldi osa käsitleb lepingu 13. peatükis sätestatud kohustuste täitmist ning riigisisese nõuanderühma ja kodanikuühiskonna foorumi tegevust.

3.   Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Koreaga. Konkreetselt tuleb ära märkida tollimaksude tagastamise jälgimise tulemused.

4.   Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

5.   Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni ühe kuu jooksul pärast aruande avaldamist komisjoni poolt oma vastutava komisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud mis tahes küsimusi.

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee, mis on asutatud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (6) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.

5.   Lõigete 2, 3 ja 4 kohaldamine ei piira mingil viisil määruse (EL) nr 182/2011 artikliga 11 Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud volitusi.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates lepingu kohaldamise alguskuupäevast vastavalt lepingu artiklis 15.10 sätestatule. Lepingu kohaldamise alguskuupäev tehakse teatavaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teatega.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. mai 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

GYŐRI E.

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. aprilli 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

5

(6)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

6

---

I LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon tervitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu esimesel lugemisel saavutatud kokkulepet kaitseklausli määruse osas.

Nagu määruses ette nähtud, esitab komisjon kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ELi-Korea vabakaubanduslepingu rakendamise kohta ning on valmis arutama Euroopa Parlamendi vastutava komisjoniga lepingu rakendamisest tulenevaid mis tahes küsimusi.

Seoses sellega soovib komisjon märkida järgmist:

| a) | komisjon jälgib tähelepanelikult, kuidas Korea täidab endale võetud kohustusi seadusandlikes küsimustes, sealhulgas eelkõige kohustusi, mis on seotud autotööstuse tehniliste eeskirjadega. See jälgimine hõlmab mittetariifsete tõkete kõiki tahke ning kõik tulemused dokumenteeritakse ja neist antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

a)

komisjon jälgib tähelepanelikult, kuidas Korea täidab endale võetud kohustusi seadusandlikes küsimustes, sealhulgas eelkõige kohustusi, mis on seotud autotööstuse tehniliste eeskirjadega. See jälgimine hõlmab mittetariifsete tõkete kõiki tahke ning kõik tulemused dokumenteeritakse ja neist antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| b) | komisjon pöörab erilist tähelepanu ka vabakaubanduslepingu peatükis 13 („Kaubandus ja säästev areng”) sätestatud töö- ja keskkonnaalaste kohustuste tulemuslikule täitmisele. Sellega seoses tugineb komisjon riigisisese nõuanderühma, kuhu kuuluvad ettevõtlusorganisatsioonide, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad, nõuannetele. Vabakaubanduslepingu peatüki 13 rakendamine dokumenteeritakse ja sellest antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

b)

komisjon pöörab erilist tähelepanu ka vabakaubanduslepingu peatükis 13 („Kaubandus ja säästev areng”) sätestatud töö- ja keskkonnaalaste kohustuste tulemuslikule täitmisele. Sellega seoses tugineb komisjon riigisisese nõuanderühma, kuhu kuuluvad ettevõtlusorganisatsioonide, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad, nõuannetele. Vabakaubanduslepingu peatüki 13 rakendamine dokumenteeritakse ja sellest antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Komisjon nõustub samuti, et oluline on pakkuda tõhusat kaitset äkilise impordikasvu korral tundlikes sektorites, sealhulgas väikeautode sektoris. Tundlike sektorite seire hõlmab autosid, tekstiilitooteid ja tarbeelektroonikat. Sellega seoses märgib komisjon, et väikeautode sektorit võib käsitleda kui kaitsemeetmetega seotud uurimise seisukohalt asjakohast turgu.

Komisjon märgib, et välistöötlemise tsoonide kindlaksmääramine Korea poolsaarel päritolureeglite protokolli artikli 12 sätete alusel nõuab pooltevahelist rahvusvahelist lepingut, millele Euroopa Parlament peab andma oma nõusoleku. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti täielikult kõigist aruteludest Korea poolsaare välistöötlemise tsoonide komisjonis.

Lõpetuseks märgib komisjon, et juhul kui ta otsustab erandlikel asjaoludel pikendada artikli 5 lõike 3 alusel uurimise kestust, tagab ta, et selline pikendamine ei ületa artikli 7 alusel kehtestatud ajutiste meetmete kehtivusaega.

---

II LISA

ÜHISAVALDUS

Komisjon ja Euroopa Parlament nõustuvad, et on oluline teha tihedat koostööd ELi-Korea vabakaubanduslepingu ja kaitseklausli määruse rakendamise järelevalve osas. Seetõttu lepivad nad kokku järgmises:

| — | juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased; |
| --- | --- |

—

juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased;

| — | Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni taotlusel esitab komisjon talle raporti konkreetsetes küsimustes, mis on seotud mittetariifsete meetmete või vabakaubanduslepingu peatüki 13 („Kaubandus ja säästev areng”) rakendamise kohustustega Korea poolt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni taotlusel esitab komisjon talle raporti konkreetsetes küsimustes, mis on seotud mittetariifsete meetmete või vabakaubanduslepingu peatüki 13 („Kaubandus ja säästev areng”) rakendamise kohustustega Korea poolt.

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/28

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 512/2011,

11. mai 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on alates 1971. aastast teinud üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames arengumaadele kaubandussoodustusi. GSPd on rakendatud järjestikuste määrustega, millega kohaldatakse üldisi tariifseid soodustusi tavaliselt kolmeaastaste ajavahemike kaupa (edaspidi „skeem”). |
| --- | --- |

(1)

Liit on alates 1971. aastast teinud üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames arengumaadele kaubandussoodustusi. GSPd on rakendatud järjestikuste määrustega, millega kohaldatakse üldisi tariifseid soodustusi tavaliselt kolmeaastaste ajavahemike kaupa (edaspidi „skeem”).

| (2) | Praegune skeem on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 (2) ja seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. Käesolev määrus peaks tagama, et pärast seda kuupäeva skeemi kohaldamine jätkub. |
| --- | --- |

(2)

Praegune skeem on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 (2) ja seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. Käesolev määrus peaks tagama, et pärast seda kuupäeva skeemi kohaldamine jätkub.

| (3) | Edaspidi skeemi tehtavad muudatused peaksid põhinema sellise uue määruse komisjoni ettepanekul (edaspidi „järgmine määrus”), milles tuleks arvesse võtta asjaolusid, mis mõjutavad määruse (EÜ) nr 732/2008 tõhusust sätestatud skeemi eesmärgi saavutamisel. Järgmises määruses peaksid olema muudatused, mida on vaja skeemi tõhusaks jätkumiseks. On tähtis, et komisjoni ettepanekus arvestataks 2010. aasta juulis saadud kaubandusstatistika andmeid 2009. aastat sisaldaval ajavahemikul toimunud ja skeemiga hõlmatud impordi kohta, sest 2009. aastal toimus rahvusvahelises kaubanduses järsk langus, sealhulgas arenguriikide kaubanduses. Samuti on tähtis kindlustada, et ettevõtjad ja soodustatud riigid saaksid aegsasti teate järgmise määrusega tehtavate muudatuste kohta. Seda arvestades ei ole määruse (EÜ) nr 732/2008 järelejäänud kohaldamisaeg komisjonile piisav ettepaneku koostamiseks ja seejärel järgmise määruse vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Siiski soovitakse tagada skeemi toimimise järjepidevus pärast 31. detsembrit 2011 nii kaua, kuni järgmine määrus on vastu võetud ja seda kohaldama hakatakse. |
| --- | --- |

(3)

Edaspidi skeemi tehtavad muudatused peaksid põhinema sellise uue määruse komisjoni ettepanekul (edaspidi „järgmine määrus”), milles tuleks arvesse võtta asjaolusid, mis mõjutavad määruse (EÜ) nr 732/2008 tõhusust sätestatud skeemi eesmärgi saavutamisel. Järgmises määruses peaksid olema muudatused, mida on vaja skeemi tõhusaks jätkumiseks. On tähtis, et komisjoni ettepanekus arvestataks 2010. aasta juulis saadud kaubandusstatistika andmeid 2009. aastat sisaldaval ajavahemikul toimunud ja skeemiga hõlmatud impordi kohta, sest 2009. aastal toimus rahvusvahelises kaubanduses järsk langus, sealhulgas arenguriikide kaubanduses. Samuti on tähtis kindlustada, et ettevõtjad ja soodustatud riigid saaksid aegsasti teate järgmise määrusega tehtavate muudatuste kohta. Seda arvestades ei ole määruse (EÜ) nr 732/2008 järelejäänud kohaldamisaeg komisjonile piisav ettepaneku koostamiseks ja seejärel järgmise määruse vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Siiski soovitakse tagada skeemi toimimise järjepidevus pärast 31. detsembrit 2011 nii kaua, kuni järgmine määrus on vastu võetud ja seda kohaldama hakatakse.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtivust ei tohiks pikendada tähtajatult. Arvestades seda ja uue skeemi vastuvõtmise seadusandliku menetluse jaoks vajalikku aega, tuleks kõnealuse määruse kehtivust pikendada kuni 31. detsembrini 2013. Juhul kui järgmist määrust hakatakse kohaldama enne nimetatud kuupäeva, tuleks kehtivuse pikendamise tähtaega vastavalt lühendada. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtivust ei tohiks pikendada tähtajatult. Arvestades seda ja uue skeemi vastuvõtmise seadusandliku menetluse jaoks vajalikku aega, tuleks kõnealuse määruse kehtivust pikendada kuni 31. detsembrini 2013. Juhul kui järgmist määrust hakatakse kohaldama enne nimetatud kuupäeva, tuleks kehtivuse pikendamise tähtaega vastavalt lühendada.

| (5) | Lisaks on vaja teha määruses (EÜ) nr 732/2008 mõned tehnilised muudatused, et tagada skeemi toimimise järjepidevus ja sidusus. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on vaja teha määruses (EÜ) nr 732/2008 mõned tehnilised muudatused, et tagada skeemi toimimise järjepidevus ja sidusus.

| (6) | Arenguriigid, mis vastavad säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra (GSP+) abikõlblikkuse kriteeriumidele, peaksid saama kasutada kõnealuse erikorra kohaseid lisatollimaksusoodustusi, kui asjaomaste riikide 31. oktoobriks 2011 või 30. aprilliks 2013 esitatud taotluse põhjal otsustab komisjon kohaldada nende suhtes stimuleerivat erikorda alates vastavalt 15. detsembrist 2011 või 15. juunist 2013. Arenguriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse stimuleeriva erikorra kohaseid soodustusi vastavalt komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsusele 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008 sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele, (3) ja 9. juuni 2010. aasta otsusele 2010/318/EÜ riikide kohta, mis võivad ajavahemikul 1. juulist 2010 kuni 31. detsembrini 2011 saada osa säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamisest, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008, (4) peaks jätkama asjaomase seisundi kohaldamist ka pärast praeguse korra pikendamist. |
| --- | --- |

(6)

Arenguriigid, mis vastavad säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra (GSP+) abikõlblikkuse kriteeriumidele, peaksid saama kasutada kõnealuse erikorra kohaseid lisatollimaksusoodustusi, kui asjaomaste riikide 31. oktoobriks 2011 või 30. aprilliks 2013 esitatud taotluse põhjal otsustab komisjon kohaldada nende suhtes stimuleerivat erikorda alates vastavalt 15. detsembrist 2011 või 15. juunist 2013. Arenguriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse stimuleeriva erikorra kohaseid soodustusi vastavalt komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsusele 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008 sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele, (3) ja 9. juuni 2010. aasta otsusele 2010/318/EÜ riikide kohta, mis võivad ajavahemikul 1. juulist 2010 kuni 31. detsembrini 2011 saada osa säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamisest, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008, (4) peaks jätkama asjaomase seisundi kohaldamist ka pärast praeguse korra pikendamist.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 732/2008 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 732/2008 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 732/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Artikli 8 lõike 2 teise lõiku lisatakse järgmised punktid:






  „c) | artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iii puhul teavet, mis oli kättesaadav 1. septembril 2010 ning mis moodustab kolme järjestikuse aasta keskmise; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 8 lõike 2 teise lõiku lisatakse järgmised punktid:

„c)

artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iii puhul teavet, mis oli kättesaadav 1. septembril 2010 ning mis moodustab kolme järjestikuse aasta keskmise;

| d) | artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iv puhul teavet, mis oli kättesaadav 1. septembril 2012 ning mis moodustab kolme järjestikuse aasta keskmise.” |
| --- | --- |

d)

artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iv puhul teavet, mis oli kättesaadav 1. septembril 2012 ning mis moodustab kolme järjestikuse aasta keskmise.”

| 3) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkti a alapunkti ii järele lisatakse järgmine punkt:
  „või






  iii) | 31. oktoobriks 2011, et talle antaks stimuleeriva erikorra õigus 1. jaanuarist 2012;
  või |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti a alapunkti ii järele lisatakse järgmine punkt:

„või

iii)

31. oktoobriks 2011, et talle antaks stimuleeriva erikorra õigus 1. jaanuarist 2012;

või

| iv) | 30. aprilliks 2013, et talle antaks stimuleeriva erikorra õigus 1. juulist 2013;” |
| --- | --- |

iv)

30. aprilliks 2013, et talle antaks stimuleeriva erikorra õigus 1. juulist 2013;”

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | teine lause asendatakse järgmisega:
  „Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis i nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti ii, lõike 1 punkti a alapunkti iii või lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

teine lause asendatakse järgmisega:

„Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis i nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti ii, lõike 1 punkti a alapunkti iii või lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama.”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis ii nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti iii või lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama. Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis iii nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama.” |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis ii nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti iii või lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama. Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis iii nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama.”

| 4) | Artikli 10 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti b lõppu lisatakse sõna „või”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 10 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti b lõppu lisatakse sõna „või”;

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „c) | artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt esitatava taotluse puhul 15. detsembriks 2011 või |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„c)

artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt esitatava taotluse puhul 15. detsembriks 2011 või

| d) | artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iv kohaselt esitatava taotluse puhul 15. juuniks 2013.” |
| --- | --- |

d)

artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iv kohaselt esitatava taotluse puhul 15. juuniks 2013.”

| 5) | Artikli 32 lõikes 2 asendatakse sõnad: „31. detsembrini 2011” sõnadega „31. detsembrini 2013 või kuni järgmises määruses sätestatud kuupäevani, sõltuvalt sellest, kumb on varasem.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 32 lõikes 2 asendatakse sõnad: „31. detsembrini 2011” sõnadega „31. detsembrini 2013 või kuni järgmises määruses sätestatud kuupäevani, sõltuvalt sellest, kumb on varasem.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. mai 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

GYŐRI E.

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. aprilli 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 334, 12.12.2008, lk 90.

3

(4)  ELT L 142, 10.6.2010, lk 10.

4

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/30

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 513/2011,

11. mai 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise eksperdirühma, mis koostati komisjoni mandaadi alusel, 25. veebruari 2009. aasta lõpparuandes jõuti seisukohale, et tulevaste finantskriiside ohu ja nende võimaliku mõju vähendamiseks on vaja tugevdada Euroopa Liidu finantssektori järelevalveraamistikku. Selles soovitati oluliselt reformida järelevalve struktuuri. Eksperdirühm jõudis samuti järeldusele, et tuleks luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, kuhu kuuluvad kolm Euroopa järelevalveasutust (üks pangandussektoris, üks kindlustus- ja tööandjapensionide sektoris ning üks väärtpaberisektoris), ning soovitas luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise eksperdirühma, mis koostati komisjoni mandaadi alusel, 25. veebruari 2009. aasta lõpparuandes jõuti seisukohale, et tulevaste finantskriiside ohu ja nende võimaliku mõju vähendamiseks on vaja tugevdada Euroopa Liidu finantssektori järelevalveraamistikku. Selles soovitati oluliselt reformida järelevalve struktuuri. Eksperdirühm jõudis samuti järeldusele, et tuleks luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, kuhu kuuluvad kolm Euroopa järelevalveasutust (üks pangandussektoris, üks kindlustus- ja tööandjapensionide sektoris ning üks väärtpaberisektoris), ning soovitas luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu.

| (2) | Komisjon tegi 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine” ettepaneku koostada sellise õigusakti eelnõu, millega luuakse Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, ning esitas 27. mai 2009. aasta teatises „Euroopa finantsjärelevalve” üksikasjalikumalt sellise uue järelevalveraamistiku võimaliku struktuuri, rõhutades reitinguagentuuride järelevalve eripära. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon tegi 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine” ettepaneku koostada sellise õigusakti eelnõu, millega luuakse Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, ning esitas 27. mai 2009. aasta teatises „Euroopa finantsjärelevalve” üksikasjalikumalt sellise uue järelevalveraamistiku võimaliku struktuuri, rõhutades reitinguagentuuride järelevalve eripära.

| (3) | Euroopa Ülemkogu soovitas oma 19. juuni 2009. aasta järeldustes luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, mis koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, mis teevad koostööd kolme uue Euroopa järelevalveasutusega. Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem peaks parandama liikmesriikide järelevalvekorra kvaliteeti ja sidusust, tõhustama piiriüleste kontsernide järelevalvet, luues selleks järelevalvekolleegiume, ning kehtestama ühtse Euroopa eeskirjade kogumiku, mida kohaldatakse siseturul kõikide finantsturu osaliste suhtes. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaksid olema järelevalvevolitused reitinguagentuuride puhul. Lisaks sellele peaks komisjon säilitama oma pädevuse tagada aluslepingute täitmine, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) VII jaotise I peatüki täitmine ühiste konkurentsieeskirjade osas vastavalt nende eeskirjade rakendamiseks vastuvõetud sätetele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu soovitas oma 19. juuni 2009. aasta järeldustes luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, mis koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, mis teevad koostööd kolme uue Euroopa järelevalveasutusega. Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem peaks parandama liikmesriikide järelevalvekorra kvaliteeti ja sidusust, tõhustama piiriüleste kontsernide järelevalvet, luues selleks järelevalvekolleegiume, ning kehtestama ühtse Euroopa eeskirjade kogumiku, mida kohaldatakse siseturul kõikide finantsturu osaliste suhtes. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaksid olema järelevalvevolitused reitinguagentuuride puhul. Lisaks sellele peaks komisjon säilitama oma pädevuse tagada aluslepingute täitmine, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) VII jaotise I peatüki täitmine ühiste konkurentsieeskirjade osas vastavalt nende eeskirjade rakendamiseks vastuvõetud sätetele.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutati Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutati Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”).

| (5) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädevuse piirid tuleks selgelt kindlaks määrata, et finantsturu osalised teaksid, milline asutus on pädev reitinguagentuuride tegevusvaldkonnas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (5) kohaselt tuleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele anda üldine pädevus reitinguagentuuride registreerimise ja registreeritud reitinguagentuuride pideva järelevalvega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädevuse piirid tuleks selgelt kindlaks määrata, et finantsturu osalised teaksid, milline asutus on pädev reitinguagentuuride tegevusvaldkonnas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (5) kohaselt tuleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele anda üldine pädevus reitinguagentuuride registreerimise ja registreeritud reitinguagentuuride pideva järelevalvega seotud küsimustes.

| (6) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks liidus olema ainuvastutus reitinguagentuuride registreerimise ja järelevalve eest. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on delegeerinud teatavad ülesanded pädevatele asutustele, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jääma juriidiliselt vastutavaks. Pädevate asutuste juhid ja muu personal peaksid kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010 olema Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves kaasatud otsustamisprotsessi, tegutsedes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve organite (nagu järelevalvenõukogu või sisekomiteed) liikmetena. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema ainuõigus sõlmida teabevahetust käsitlevaid koostöölepinguid kolmandate riikide järelevalveasutustega. Neid koostöölepinguid tuleks kohaldada liikmesriikide pädevatele asutustele sellisel määral, mil nad osalevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustamisprotsessis või täidavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nimel ülesandeid. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks liidus olema ainuvastutus reitinguagentuuride registreerimise ja järelevalve eest. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on delegeerinud teatavad ülesanded pädevatele asutustele, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jääma juriidiliselt vastutavaks. Pädevate asutuste juhid ja muu personal peaksid kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010 olema Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves kaasatud otsustamisprotsessi, tegutsedes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve organite (nagu järelevalvenõukogu või sisekomiteed) liikmetena. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema ainuõigus sõlmida teabevahetust käsitlevaid koostöölepinguid kolmandate riikide järelevalveasutustega. Neid koostöölepinguid tuleks kohaldada liikmesriikide pädevatele asutustele sellisel määral, mil nad osalevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustamisprotsessis või täidavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nimel ülesandeid.

| (7) | Selle teabe läbipaistvusel, mida emitent annab määratud reitinguagentuuridele hinnatava finantsinstrumendi kohta, võib olla suur lisandväärtus turu toimimise ja investorite kaitse seisukohast. Seetõttu tuleks kaaluda, kuidas saaks kõige paremini suurendada kõikide finantsinstrumentide reitingute aluseks oleva teabe läbipaistvust. Esiteks võib sellise teabe avalikustamine teistele registreeritud või sertifitseeritud reitinguagentuuridele tugevdada reitinguagentuuride vahelist konkurentsi, sest see võib eelkõige suurendada omaalgatuslike reitingute arvu. Selliste omaalgatuslike krediidireitingute andmine peaks edendama rohkem kui ühe krediidireitingu kasutamist finantsinstrumendi kohta. Samuti peaks see aitama vältida eelkõige „emitent maksab” mudeli korral võimalikke huvide konflikte ja peaks parandama reitingute kvaliteeti. Teiseks võiks sellise teabe avalikustamine tervele turule anda investoritele paremad võimalused oma riskianalüüside koostamiseks, sest nad saavad oma hoolsuskohustuse puhul lähtuda sellest lisateabest. Selline avalikustamine võiks samuti vähendada reitinguagentuuride reitingutele tuginemist. Kõnealuste põhjapanevate eesmärkide saavutamiseks peaks komisjon neid küsimusi hindama sügavuti, kaaludes, millises ulatuses oleks asjakohane avalikustamise kohustust kohaldada, võttes arvesse kohalikele väärtpaberistamise turgudele avaldatavat mõju, jätkates dialoogi huvitatud isikutega, teostades järelevalvet turu ja seadusandlike suundumuste üle ning võttes arvesse teiste jurisdiktsioonide kogemusi. Tuginedes kõnealusele analüüsile peaks komisjon esitama asjakohased seadusandlikud ettepanekud. Komisjoni hindamine ja ettepanekud peaksid võimaldama kindlaks määrata uued läbipaistvusalased kohustused viisil, mis teenib kõige paremini avalikku huvi ja on kõige paremini kooskõlas investorite kaitsega. |
| --- | --- |

(7)

Selle teabe läbipaistvusel, mida emitent annab määratud reitinguagentuuridele hinnatava finantsinstrumendi kohta, võib olla suur lisandväärtus turu toimimise ja investorite kaitse seisukohast. Seetõttu tuleks kaaluda, kuidas saaks kõige paremini suurendada kõikide finantsinstrumentide reitingute aluseks oleva teabe läbipaistvust. Esiteks võib sellise teabe avalikustamine teistele registreeritud või sertifitseeritud reitinguagentuuridele tugevdada reitinguagentuuride vahelist konkurentsi, sest see võib eelkõige suurendada omaalgatuslike reitingute arvu. Selliste omaalgatuslike krediidireitingute andmine peaks edendama rohkem kui ühe krediidireitingu kasutamist finantsinstrumendi kohta. Samuti peaks see aitama vältida eelkõige „emitent maksab” mudeli korral võimalikke huvide konflikte ja peaks parandama reitingute kvaliteeti. Teiseks võiks sellise teabe avalikustamine tervele turule anda investoritele paremad võimalused oma riskianalüüside koostamiseks, sest nad saavad oma hoolsuskohustuse puhul lähtuda sellest lisateabest. Selline avalikustamine võiks samuti vähendada reitinguagentuuride reitingutele tuginemist. Kõnealuste põhjapanevate eesmärkide saavutamiseks peaks komisjon neid küsimusi hindama sügavuti, kaaludes, millises ulatuses oleks asjakohane avalikustamise kohustust kohaldada, võttes arvesse kohalikele väärtpaberistamise turgudele avaldatavat mõju, jätkates dialoogi huvitatud isikutega, teostades järelevalvet turu ja seadusandlike suundumuste üle ning võttes arvesse teiste jurisdiktsioonide kogemusi. Tuginedes kõnealusele analüüsile peaks komisjon esitama asjakohased seadusandlikud ettepanekud. Komisjoni hindamine ja ettepanekud peaksid võimaldama kindlaks määrata uued läbipaistvusalased kohustused viisil, mis teenib kõige paremini avalikku huvi ja on kõige paremini kooskõlas investorite kaitsega.

| (8) | Kuna krediidireitinguid kasutatakse üle liidu, siis traditsiooniline eristamine päritoluriigi pädeva asutuse ja muude pädevate asutuste vahel ning järelevalve koordineerimine kolleegiumide poolt ei ole reitinguagentuuride järelevalve puhul kõige sobivam struktuur. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutamise järel ei ole sellise struktuuri säilitamine enam vajalik. Registreerimismenetlust tuleks seega tõhustada ning tähtaegu vastavalt lühendada. |
| --- | --- |

(8)

Kuna krediidireitinguid kasutatakse üle liidu, siis traditsiooniline eristamine päritoluriigi pädeva asutuse ja muude pädevate asutuste vahel ning järelevalve koordineerimine kolleegiumide poolt ei ole reitinguagentuuride järelevalve puhul kõige sobivam struktuur. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutamise järel ei ole sellise struktuuri säilitamine enam vajalik. Registreerimismenetlust tuleks seega tõhustada ning tähtaegu vastavalt lühendada.

| (9) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks olema vastutav reitinguagentuuride registreerimise ja pideva järelevalve eest, kuid ta ei peaks vastutama krediidireitingute kasutajate järelevalve eest. Pädevad asutused, kes on valdkondlike õigusaktidega määratud vastutama krediidiasutuste, investeerimisühingute, kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondide), tööandjapensioni kogumisasutuste ja alternatiivsete investeerimisfondide järelevalve eest, peaksid seepärast jääma vastutavaks järelevalve teostamise eest krediidireitingute kasutamise üle nende finantseerimisasutuste ja üksuste poolt, kelle üle teostatakse järelevalvet liikmesriigi tasandil finantsteenuste muude direktiivide kohaldamise raames ja eesmärgil, ning krediidireitingute kasutamise eest prospektides. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks olema vastutav reitinguagentuuride registreerimise ja pideva järelevalve eest, kuid ta ei peaks vastutama krediidireitingute kasutajate järelevalve eest. Pädevad asutused, kes on valdkondlike õigusaktidega määratud vastutama krediidiasutuste, investeerimisühingute, kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondide), tööandjapensioni kogumisasutuste ja alternatiivsete investeerimisfondide järelevalve eest, peaksid seepärast jääma vastutavaks järelevalve teostamise eest krediidireitingute kasutamise üle nende finantseerimisasutuste ja üksuste poolt, kelle üle teostatakse järelevalvet liikmesriigi tasandil finantsteenuste muude direktiivide kohaldamise raames ja eesmärgil, ning krediidireitingute kasutamise eest prospektides.

| (10) | Vaja on tõhusat vahendit ühtlustatud regulatiivsete tehniliste standardite kehtestamiseks, et hõlbustada määruse (EÜ) nr 1060/2009 igapäevast kohaldamist ning tagada investoritele ja tarbijatele kogu liidus võrdsed tingimused ja piisav kaitse. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised ning seega on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamine. |
| --- | --- |

(10)

Vaja on tõhusat vahendit ühtlustatud regulatiivsete tehniliste standardite kehtestamiseks, et hõlbustada määruse (EÜ) nr 1060/2009 igapäevast kohaldamist ning tagada investoritele ja tarbijatele kogu liidus võrdsed tingimused ja piisav kaitse. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised ning seega on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamine.

| (11) | Reitinguagentuuride valdkonnas peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitama komisjonile regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleks teavet, mille reitinguagentuur peab esitama registreerimistaotluses ja sertifitseerimistaotluses ja siis, kui hinnatakse tema süsteemset tähtsust finantsturgude stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast, ning sellise teabe esitamist (sealhulgas aruandluse struktuur, formaat, meetod ja periood), mida reitinguagentuurid peavad avalikustama seoses krediidireitingute andmise meetodite vastavuse hindamisega määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetele ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pideva järelevalve eesmärgil reitinguagentuuridelt taotletavate perioodiliselt esitatavate reitinguandmete sisu ja vormiga. Kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010 peaks komisjon regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud kinnitama, et anda neile siduv õigusjõud. Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse võtma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee juba esitatud suuniseid ning neid ajakohastama, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab seda määruse (EÜ) nr 1060/2009 sisu arvestades asjakohaseks ja vajalikuks. |
| --- | --- |

(11)

Reitinguagentuuride valdkonnas peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitama komisjonile regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleks teavet, mille reitinguagentuur peab esitama registreerimistaotluses ja sertifitseerimistaotluses ja siis, kui hinnatakse tema süsteemset tähtsust finantsturgude stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast, ning sellise teabe esitamist (sealhulgas aruandluse struktuur, formaat, meetod ja periood), mida reitinguagentuurid peavad avalikustama seoses krediidireitingute andmise meetodite vastavuse hindamisega määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetele ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pideva järelevalve eesmärgil reitinguagentuuridelt taotletavate perioodiliselt esitatavate reitinguandmete sisu ja vormiga. Kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010 peaks komisjon regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud kinnitama, et anda neile siduv õigusjõud. Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse võtma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee juba esitatud suuniseid ning neid ajakohastama, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab seda määruse (EÜ) nr 1060/2009 sisu arvestades asjakohaseks ja vajalikuks.

| (12) | Valdkondades, kus regulatiivseid tehnilisi standardeid ei kohaldata, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus esitada ja ajakohastada mittesiduvaid suuniseid määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaldamisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(12)

Valdkondades, kus regulatiivseid tehnilisi standardeid ei kohaldata, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus esitada ja ajakohastada mittesiduvaid suuniseid määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaldamisega seotud küsimustes.

| (13) | Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saama taotleda lihtteabenõude või otsusega reitinguagentuuridelt, reitinguagentuuride töötajatelt, hinnatavatelt ettevõtetelt, seotud kolmandatelt isikutelt, reitinguagentuuride tööülesandeid teostavatelt allhankijatest kolmandatelt isikutelt ning reitinguagentuuride või krediidireitingualase tegevusega muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud isikutelt kogu vajalikku teavet. Viimane isikute rühm peaks hõlmama näiteks reitinguagentuuri töötajaid, kes ei ole otseselt seotud reitingute andmisega, kuid kellel võib tänu nende funktsioonile reitinguagentuuris olla olulist teavet konkreetse juhtumi kohta. Ettevõtjad, kes on reitinguagentuurile teenuseid osutanud, võivad ka kuuluda sellesse kategooriasse. Krediidireitinguid kasutavad ettevõtjad ei peaks sellesse kategooriasse kuuluma. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotleb sellist teavet lihtteabenõudega, siis ei ole isik, kellelt seda teavet taotletakse, kohustatud seda andma, kuid nõudele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav. Selline teave avalikustatakse viivitamatult. |
| --- | --- |

(13)

Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saama taotleda lihtteabenõude või otsusega reitinguagentuuridelt, reitinguagentuuride töötajatelt, hinnatavatelt ettevõtetelt, seotud kolmandatelt isikutelt, reitinguagentuuride tööülesandeid teostavatelt allhankijatest kolmandatelt isikutelt ning reitinguagentuuride või krediidireitingualase tegevusega muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud isikutelt kogu vajalikku teavet. Viimane isikute rühm peaks hõlmama näiteks reitinguagentuuri töötajaid, kes ei ole otseselt seotud reitingute andmisega, kuid kellel võib tänu nende funktsioonile reitinguagentuuris olla olulist teavet konkreetse juhtumi kohta. Ettevõtjad, kes on reitinguagentuurile teenuseid osutanud, võivad ka kuuluda sellesse kategooriasse. Krediidireitinguid kasutavad ettevõtjad ei peaks sellesse kategooriasse kuuluma. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotleb sellist teavet lihtteabenõudega, siis ei ole isik, kellelt seda teavet taotletakse, kohustatud seda andma, kuid nõudele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav. Selline teave avalikustatakse viivitamatult.

| (14) | Oma järelevalvevolituste tõhusaks kasutamiseks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saama läbi viia uurimisi ja teha kohapealseid kontrolle. |
| --- | --- |

(14)

Oma järelevalvevolituste tõhusaks kasutamiseks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saama läbi viia uurimisi ja teha kohapealseid kontrolle.

| (15) | Pädevad asutused peaksid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele edastama kogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaselt nõutava teabe ning tegema temaga koostööd. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused peaksid samuti tegema tihedat koostööd valdkondlike pädevate asutustega, kes teostavad järelevalvet määruse (EL) nr 1060/2009 artikli 4 lõikes 1 osutatud ettevõtjate üle. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks saama delegeerida liikmesriigi pädevale asutusele konkreetseid järelevalveülesandeid, näiteks kui järelevalveülesanne eeldab kohalike tingimustega seotud teadmisi ja kogemusi, mis on olemas pigem liikmesriigi tasandil. Võimalikud ülesanded, mida võib delegeerida, hõlmavad uurimisega seotud konkreetsete ülesannete ning kohapealsete kontrollide teostamist. Enne ülesannete delegeerimist peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega konsulteerima ülesannete delegeerimise üksikasjalike tingimuste osas, sealhulgas delegeeritava ülesande ulatuse, ülesande täitmise ajakava ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt saadava ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele edastatava vajaliku teabe küsimuses. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tasub pädevatele asutustele delegeeritud ülesannete täitmise eest vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktina vastu võetud määrusele tasude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei tohiks delegeerida registreerimisotsuste tegemise pädevust. |
| --- | --- |

(15)

Pädevad asutused peaksid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele edastama kogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaselt nõutava teabe ning tegema temaga koostööd. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused peaksid samuti tegema tihedat koostööd valdkondlike pädevate asutustega, kes teostavad järelevalvet määruse (EL) nr 1060/2009 artikli 4 lõikes 1 osutatud ettevõtjate üle. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks saama delegeerida liikmesriigi pädevale asutusele konkreetseid järelevalveülesandeid, näiteks kui järelevalveülesanne eeldab kohalike tingimustega seotud teadmisi ja kogemusi, mis on olemas pigem liikmesriigi tasandil. Võimalikud ülesanded, mida võib delegeerida, hõlmavad uurimisega seotud konkreetsete ülesannete ning kohapealsete kontrollide teostamist. Enne ülesannete delegeerimist peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega konsulteerima ülesannete delegeerimise üksikasjalike tingimuste osas, sealhulgas delegeeritava ülesande ulatuse, ülesande täitmise ajakava ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt saadava ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele edastatava vajaliku teabe küsimuses. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tasub pädevatele asutustele delegeeritud ülesannete täitmise eest vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktina vastu võetud määrusele tasude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei tohiks delegeerida registreerimisotsuste tegemise pädevust.

| (16) | Vaja on tagada, et pädevatel asutustel on võimalik taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrolliks, kas reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamise tingimused on täidetud, ning taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peataks krediidireitingute kasutamise, kui leitakse, et reitinguagentuur rikub tõsiselt ja pidevalt määrust (EÜ) nr 1060/2009. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks taotlust hindama ning võtma mis tahes asjakohase meetme. |
| --- | --- |

(16)

Vaja on tagada, et pädevatel asutustel on võimalik taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrolliks, kas reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamise tingimused on täidetud, ning taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peataks krediidireitingute kasutamise, kui leitakse, et reitinguagentuur rikub tõsiselt ja pidevalt määrust (EÜ) nr 1060/2009. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks taotlust hindama ning võtma mis tahes asjakohase meetme.

| (17) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalus määrata perioodilisi karistusmakseid, et sundida reitinguagentuure lõpetama rikkumised, esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõutavat täielikku teavet või alluma uurimisele või kohapealsele kontrollile. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalus määrata perioodilisi karistusmakseid, et sundida reitinguagentuure lõpetama rikkumised, esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõutavat täielikku teavet või alluma uurimisele või kohapealsele kontrollile.

| (18) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks samuti olema võimalus määrata reitinguagentuuridele trahve, juhul kui reitinguagentuurid on tahtlikult või ettevaatamatusest rikkunud määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid. Trahvid tuleks kehtestada vastavalt rikkumise raskusastmele. Rikkumised tuleks liigitada kategooriatesse ning igale kategooriale tuleks ette näha konkreetsed trahvid. Konkreetse rikkumise puhul trahvi suuruse määramiseks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutama kaheastmelist meetodit, määrates kindlaks põhisumma ning muutes seda vajaduse korral teatavate koefitsientide alusel. Trahvi põhisumma määramisel tuleb arvesse võtta asjaomase reitinguagentuuri aastakäivet ning põhisummat suurendatakse või vähendatakse asjaomaste kohandamiskoefitsiendiga vastavalt käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks samuti olema võimalus määrata reitinguagentuuridele trahve, juhul kui reitinguagentuurid on tahtlikult või ettevaatamatusest rikkunud määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid. Trahvid tuleks kehtestada vastavalt rikkumise raskusastmele. Rikkumised tuleks liigitada kategooriatesse ning igale kategooriale tuleks ette näha konkreetsed trahvid. Konkreetse rikkumise puhul trahvi suuruse määramiseks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutama kaheastmelist meetodit, määrates kindlaks põhisumma ning muutes seda vajaduse korral teatavate koefitsientide alusel. Trahvi põhisumma määramisel tuleb arvesse võtta asjaomase reitinguagentuuri aastakäivet ning põhisummat suurendatakse või vähendatakse asjaomaste kohandamiskoefitsiendiga vastavalt käesolevale määrusele.

| (19) | Käesoleva määrusega kehtestatakse raskendavate ja kergendavate asjaoludega seotud koefitsiendid, et anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele vajalikud vahendid reitinguagentuuri rikkumise raskusastmega proportsionaalse karistuse määramiseks, võttes arvesse rikkumise toimepaneku asjaolusid. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega kehtestatakse raskendavate ja kergendavate asjaoludega seotud koefitsiendid, et anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele vajalikud vahendid reitinguagentuuri rikkumise raskusastmega proportsionaalse karistuse määramiseks, võttes arvesse rikkumise toimepaneku asjaolusid.

| (20) | Enne trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuse vastuvõtmist peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve andma isikutele, kelle suhtes kohaldatakse karistust, võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende kaitseõigus. |
| --- | --- |

(20)

Enne trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuse vastuvõtmist peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve andma isikutele, kelle suhtes kohaldatakse karistust, võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende kaitseõigus.

| (21) | Liikmesriikidele peaks jääma pädevus sätestada ja rakendada eeskirju, mis käsitlevad karistusi, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ja muude ettevõtjate suhtes, kes rikuvad kohustust kasutada regulatiivsetel eesmärkidel ainult neid krediidireitinguid, mille on andnud määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaselt registreeritud reitinguagentuurid. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriikidele peaks jääma pädevus sätestada ja rakendada eeskirju, mis käsitlevad karistusi, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ja muude ettevõtjate suhtes, kes rikuvad kohustust kasutada regulatiivsetel eesmärkidel ainult neid krediidireitinguid, mille on andnud määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaselt registreeritud reitinguagentuurid.

| (22) | Käesoleva määrusega ei tohiks luua pretsedenti, millega Euroopa järelevalveasutus määrab finantsturu osalistele või muudele ettevõtjatele rahalisi või mitterahalisi karistusi seoses muud liiki tegevusega. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega ei tohiks luua pretsedenti, millega Euroopa järelevalveasutus määrab finantsturu osalistele või muudele ettevõtjatele rahalisi või mitterahalisi karistusi seoses muud liiki tegevusega.

| (23) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hoiduma trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks- või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata jõu. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hoiduma trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks- või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata jõu.

| (24) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused, millega määratakse trahvid ja perioodilised karistusmaksed, peaksid olema täitmisele pööratavad ja täitmist peaksid reguleerima selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Tsiviilmenetluse normid ei tohiks hõlmata kriminaalmenetluse norme, kuid peaks olema võimalik, et nad hõlmavad haldusmenetluse norme. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused, millega määratakse trahvid ja perioodilised karistusmaksed, peaksid olema täitmisele pööratavad ja täitmist peaksid reguleerima selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Tsiviilmenetluse normid ei tohiks hõlmata kriminaalmenetluse norme, kuid peaks olema võimalik, et nad hõlmavad haldusmenetluse norme.

| (25) | Kui rikkumise on toime pannud reitinguagentuur, siis peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus võtta erinevaid järelevalvemeetmeid, sealhulgas, kuid mitte ainult, nõuda reitinguagentuurilt rikkumise lõpetamist, peatada krediidireitingute kasutamine regulatiivsetel eesmärkidel, ajutiselt keelata reitinguagentuuril krediidireitingute andmine ning äärmusliku meetmena tunnistada reitinguagentuuri registreerimine kehtetuks, kui reitinguagentuur on tõsiselt või korduvalt rikkunud määrust (EÜ) nr 1060/2009. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks järelevalvemeetmete kohaldamisel võtma arvesse rikkumise laadi ja tõsidust ning järgima proportsionaalsuse põhimõtet. Enne järelevalvemeetmeid käsitleva otsuse vastuvõtmist peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve andma isikutele, kelle suhtes karistust kohaldatakse, võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende kaitseõigus. |
| --- | --- |

(25)

Kui rikkumise on toime pannud reitinguagentuur, siis peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus võtta erinevaid järelevalvemeetmeid, sealhulgas, kuid mitte ainult, nõuda reitinguagentuurilt rikkumise lõpetamist, peatada krediidireitingute kasutamine regulatiivsetel eesmärkidel, ajutiselt keelata reitinguagentuuril krediidireitingute andmine ning äärmusliku meetmena tunnistada reitinguagentuuri registreerimine kehtetuks, kui reitinguagentuur on tõsiselt või korduvalt rikkunud määrust (EÜ) nr 1060/2009. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks järelevalvemeetmete kohaldamisel võtma arvesse rikkumise laadi ja tõsidust ning järgima proportsionaalsuse põhimõtet. Enne järelevalvemeetmeid käsitleva otsuse vastuvõtmist peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve andma isikutele, kelle suhtes karistust kohaldatakse, võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende kaitseõigus.

| (26) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja liikmesriikide põhiseaduslikes tavades. Seetõttu tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, sealhulgas selliste õiguste ja põhimõtetega, mis on seotud ajakirjandusvabadusega ja sõnavabadusega meedias ning selliste isikute, kes ei räägi menetluse keelt või ei saa sellest aru, õigusega suulisele ja kirjalikule tõlkele, mis on osa üldisest õigusest õiglasele kohtumõistmisele. |
| --- | --- |

(26)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja liikmesriikide põhiseaduslikes tavades. Seetõttu tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, sealhulgas selliste õiguste ja põhimõtetega, mis on seotud ajakirjandusvabadusega ja sõnavabadusega meedias ning selliste isikute, kes ei räägi menetluse keelt või ei saa sellest aru, õigusega suulisele ja kirjalikule tõlkele, mis on osa üldisest õigusest õiglasele kohtumõistmisele.

| (27) | Õiguskindluse huvides on asjakohane kehtestada selged üleminekumeetmed toimikute ja töödokumentide üleandmiseks pädevatelt asutustelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. |
| --- | --- |

(27)

Õiguskindluse huvides on asjakohane kehtestada selged üleminekumeetmed toimikute ja töödokumentide üleandmiseks pädevatelt asutustelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

| (28) | Reitinguagentuuri registreerimine pädeva asutuse poolt peaks kehtima kogu liidus pärast järelevalvepädevuse üleminekut pädevatelt asutustelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. |
| --- | --- |

(28)

Reitinguagentuuri registreerimine pädeva asutuse poolt peaks kehtima kogu liidus pärast järelevalvepädevuse üleminekut pädevatelt asutustelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

| (29) | Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290, et täpsustada või muuta kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistiku vastavuse hindamise kriteeriume, võtmaks arvesse arenguid finantsturgudel, et võtta vastu tasusid käsitlev määrus ning trahve ja perioodilisi karistusmakseid käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad ning muuta määruse (EÜ) nr 1060/2009 lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(29)

Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290, et täpsustada või muuta kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistiku vastavuse hindamise kriteeriume, võtmaks arvesse arenguid finantsturgudel, et võtta vastu tasusid käsitlev määrus ning trahve ja perioodilisi karistusmakseid käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad ning muuta määruse (EÜ) nr 1060/2009 lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (30) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama teabe ja vajalike dokumentide õigeaegse ja pideva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama teabe ja vajalike dokumentide õigeaegse ja pideva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (31) | Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema delegeeritud õigusakti suhtes vastuväidete esitamiseks aega kolm kuud alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel peaks olema võimalik seda ajavahemikku tõsiste kahtluste korral kolme kuu võrra pikendada. Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks samuti olema võimalik teavitada teisi institutsioone oma kavatsusest vastuväiteid mitte esitada. Selline delegeeritud õigusaktide varajane heakskiitmine on asjakohane eelkõige siis, kui on tarvis kinni pidada tähtaegadest, näiteks põhiõigusaktis komisjonile seatud tähtaegadest delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema delegeeritud õigusakti suhtes vastuväidete esitamiseks aega kolm kuud alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel peaks olema võimalik seda ajavahemikku tõsiste kahtluste korral kolme kuu võrra pikendada. Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks samuti olema võimalik teavitada teisi institutsioone oma kavatsusest vastuväiteid mitte esitada. Selline delegeeritud õigusaktide varajane heakskiitmine on asjakohane eelkõige siis, kui on tarvis kinni pidada tähtaegadest, näiteks põhiõigusaktis komisjonile seatud tähtaegadest delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks.

| (32) | ELi toimimise lepingu artiklit 290 käsitlevas deklaratsioonis, mis on lisatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, võttis konverents arvesse komisjoni kavatsust jätkata finantsteenuste valdkonnas delegeeritud õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel konsulteerimist liikmesriikide määratud asjatundjatega vastavalt oma väljakujunenud tavale. |
| --- | --- |

(32)

ELi toimimise lepingu artiklit 290 käsitlevas deklaratsioonis, mis on lisatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, võttis konverents arvesse komisjoni kavatsust jätkata finantsteenuste valdkonnas delegeeritud õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel konsulteerimist liikmesriikide määratud asjatundjatega vastavalt oma väljakujunenud tavale.

| (33) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1060/2009 raames isikuandmete töötlemisele. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1060/2009 raames isikuandmete töötlemisele.

| (34) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1060/2009 eesmärgil isikuandmete töötlemise suhtes täies ulatuses. |
| --- | --- |

(34)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1060/2009 eesmärgil isikuandmete töötlemise suhtes täies ulatuses.

| (35) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua reitinguagentuuride tõhusa ja mõjusa järelevalveraamistiku loomine, usaldades liidus järelevalve teostamise reitinguagentuuride üle ühele järelevalveasutusele, reitinguagentuuridele üheainsa kontaktpunkti loomine ning reitinguagentuure käsitlevate eeskirjade järjepideva kohaldamise tagamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning järelevalve alla kuuluvate reitinguagentuuride üleeuroopalise struktuuri ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(35)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua reitinguagentuuride tõhusa ja mõjusa järelevalveraamistiku loomine, usaldades liidus järelevalve teostamise reitinguagentuuride üle ühele järelevalveasutusele, reitinguagentuuridele üheainsa kontaktpunkti loomine ning reitinguagentuure käsitlevate eeskirjade järjepideva kohaldamise tagamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning järelevalve alla kuuluvate reitinguagentuuride üleeuroopalise struktuuri ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (36) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1060/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(36)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1060/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Määrust (EÜ) nr 1060/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:
  „p)   „pädevad asutused”– vastavalt artiklile 22 iga liikmesriigi määratud asutused;
  q)   „valdkondlikud õigusaktid”– artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus osutatud liidu õigusaktid;
  r)   „valdkondlikud pädevad asutused”– riikide pädevad asutused, kes on asjakohaste valdkondlike õigusaktidega määratud teostama järelevalvet krediidiasutuste, investeerimisühingute, kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid), tööandjapensioni kogumisasutuste ja alternatiivsete investeerimisfondide üle.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„p)   „pädevad asutused”– vastavalt artiklile 22 iga liikmesriigi määratud asutused;

q)   „valdkondlikud õigusaktid”– artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus osutatud liidu õigusaktid;

r)   „valdkondlikud pädevad asutused”– riikide pädevad asutused, kes on asjakohaste valdkondlike õigusaktidega määratud teostama järelevalvet krediidiasutuste, investeerimisühingute, kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid), tööandjapensioni kogumisasutuste ja alternatiivsete investeerimisfondide üle.”

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Direktiivis 2006/48/EÜ määratletud krediidiasutused, direktiivis 2004/39/EÜ määratletud investeerimisühingud, kindlustusseltsid, mille suhtes kohaldatakse esimest nõukogu 24. juuli 1973. aasta direktiivi 73/239/EMÜ (otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivis 2002/83/EÜ (elukindlustuse kohta) (9) määratletud elukindlustusseltsid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivis 2005/68/EÜ (mis käsitleb edasikindlustust) (10) määratletud edasikindlustusseltsid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivis 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (11) määratletud eurofondid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/41/EÜ määratletud tööandjapensioni kogumisasutused ning alternatiivsed investeerimisfondid võivad regulatiivsetel eesmärkidel kasutada ainult liidus asutatud ja käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuuride antud krediidireitinguid. |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Direktiivis 2006/48/EÜ määratletud krediidiasutused, direktiivis 2004/39/EÜ määratletud investeerimisühingud, kindlustusseltsid, mille suhtes kohaldatakse esimest nõukogu 24. juuli 1973. aasta direktiivi 73/239/EMÜ (otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivis 2002/83/EÜ (elukindlustuse kohta) (9) määratletud elukindlustusseltsid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivis 2005/68/EÜ (mis käsitleb edasikindlustust) (10) määratletud edasikindlustusseltsid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivis 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (11) määratletud eurofondid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/41/EÜ määratletud tööandjapensioni kogumisasutused ning alternatiivsed investeerimisfondid võivad regulatiivsetel eesmärkidel kasutada ainult liidus asutatud ja käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuuride antud krediidireitinguid.

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid b, c ja d asendatakse järgmisega:






  „b) | reitinguagentuur on kontrollinud ja suudab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (12) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) jätkuvalt tõendada, et kolmanda riigi reitinguagentuuri krediidireitingualane tegevus, mille tulemusena antakse kinnitatav krediidireiting, vastab vähemalt sama rangetele nõuetele nagu artiklites 6–12 sätestatud nõuded; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid b, c ja d asendatakse järgmisega:

„b)

reitinguagentuur on kontrollinud ja suudab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (12) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) jätkuvalt tõendada, et kolmanda riigi reitinguagentuuri krediidireitingualane tegevus, mille tulemusena antakse kinnitatav krediidireiting, vastab vähemalt sama rangetele nõuetele nagu artiklites 6–12 sätestatud nõuded;

| c) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võime hinnata ja jälgida, kuidas kolmandas riigis asutatud reitinguagentuur järgib punktis b osutatud nõudeid, ei ole piiratud; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võime hinnata ja jälgida, kuidas kolmandas riigis asutatud reitinguagentuur järgib punktis b osutatud nõudeid, ei ole piiratud;

| d) | reitinguagentuur teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tema nõudmisel kättesaadavaks kogu teabe, mida on vaja, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaks teostada pidevat järelevalvet käesoleva määruse nõuete järgimise üle; |
| --- | --- |

d)

reitinguagentuur teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tema nõudmisel kättesaadavaks kogu teabe, mida on vaja, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaks teostada pidevat järelevalvet käesoleva määruse nõuete järgimise üle;

| ii) | punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja kolmandas riigis asutatud reitinguagentuuri järelevalveasutuse vahel on sisse seatud asjaomane koostöökord. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et asjaomane koostöökord täpsustab vähemalt:






  i) | mehhanismi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja kolmandas riigis asutatud reitinguagentuuri järelevalveasutuse vahel teabe vahetamiseks, ning |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja kolmandas riigis asutatud reitinguagentuuri järelevalveasutuse vahel on sisse seatud asjaomane koostöökord. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et asjaomane koostöökord täpsustab vähemalt:

i)

mehhanismi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja kolmandas riigis asutatud reitinguagentuuri järelevalveasutuse vahel teabe vahetamiseks, ning

| ii) | järelevalvetegevuse kooskõlastamise menetluse, et võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel pidevalt jälgida krediidireitingualast tegevust, mille tulemusena antakse kinnitatud krediidireiting.” |
| --- | --- |

ii)

järelevalvetegevuse kooskõlastamise menetluse, et võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel pidevalt jälgida krediidireitingualast tegevust, mille tulemusena antakse kinnitatud krediidireiting.”

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 osutatud reitinguagentuur võib taotleda sertifitseerimist. Taotlus esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele vastavalt artikli 15 asjaomastele sätetele.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud reitinguagentuur võib taotleda sertifitseerimist. Taotlus esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele vastavalt artikli 15 asjaomastele sätetele.”;

| b) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab sertifitseerimistaotluse läbi ning teeb selle kohta otsuse vastavalt artiklis 16 sätestatud menetlusele. Sertifitseerimisotsus põhineb käesoleva artikli lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidel.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab sertifitseerimistaotluse läbi ning teeb selle kohta otsuse vastavalt artiklis 16 sätestatud menetlusele. Sertifitseerimisotsus põhineb käesoleva artikli lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidel.”;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõikes 1 osutatud reitinguagentuur võib taotleda ka erandit:






  a) | eraldi iga üksiku juhtumi puhul I lisa A jaos ja artikli 7 lõikes 4 sätestatud osade või kõigi nõuete täitmisest, kui reitinguagentuur suudab tõendada, et arvestades tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning krediidireitingute andmise olemust ja ulatust, ei ole need nõuded proportsionaalsed; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõikes 1 osutatud reitinguagentuur võib taotleda ka erandit:

a)

eraldi iga üksiku juhtumi puhul I lisa A jaos ja artikli 7 lõikes 4 sätestatud osade või kõigi nõuete täitmisest, kui reitinguagentuur suudab tõendada, et arvestades tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning krediidireitingute andmise olemust ja ulatust, ei ole need nõuded proportsionaalsed;

| b) | Euroopa Liidus füüsilise kohaloleku nõudest, kui selline nõue oleks põhjendamatult koormav ja ebaproportsionaalne reitinguagentuuri äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning krediidireitingute andmise olemust ja ulatust silmas pidades. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidus füüsilise kohaloleku nõudest, kui selline nõue oleks põhjendamatult koormav ja ebaproportsionaalne reitinguagentuuri äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning krediidireitingute andmise olemust ja ulatust silmas pidades.

Reitinguagentuur esitab esimese lõigu punktis a või b sätestatud erandeid käsitleva taotluse koos sertifitseerimistaotlusega. Kõnealust taotlust hinnates võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse lõikes 1 osutatud reitinguagentuuri suurust, pidades silmas tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning tema antavate krediidireitingute olemust ja ulatust ning samuti reitinguagentuuri antud krediidireitingute mõju ühe või mitme liikmesriigi finantsturgude stabiilsusele või usaldusväärsusele. Eelnevat aluseks võttes võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha kõnealuse erandi lõikes 1 osutatud reitinguagentuurile.”;

| d) | lõige 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

lõige 5 jäetakse välja;

| e) | lõike 6 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks et võtta arvesse muutusi finantsturgudel, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 38a ning artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimustel meetmeid, millega täpsustatakse või muudetakse käesoleva artikli teise lõigu punktides a, b ja c sätestatud kriteeriume.”; |
| --- | --- |

e)

lõike 6 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks et võtta arvesse muutusi finantsturgudel, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 38a ning artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimustel meetmeid, millega täpsustatakse või muudetakse käesoleva artikli teise lõigu punktides a, b ja c sätestatud kriteeriume.”;

| f) | lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:
  „7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide, mille õigus- ja järelevalveraamistik on tunnistatud lõike 6 kohaselt käesoleva määrusega samaväärseks, järelevalveasutustega. Koostöölepingus täpsustatakse vähemalt, ning






  a) | mehhanism Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide asjakohaste järelevalveasutuste vahel teabe vahetamiseks, |
| --- | --- | --- |

f)

lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide, mille õigus- ja järelevalveraamistik on tunnistatud lõike 6 kohaselt käesoleva määrusega samaväärseks, järelevalveasutustega. Koostöölepingus täpsustatakse vähemalt, ning

a)

mehhanism Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide asjakohaste järelevalveasutuste vahel teabe vahetamiseks,

| b) | järelevalvetegevuse kooskõlastamise menetlus. |
| --- | --- |

b)

järelevalvetegevuse kooskõlastamise menetlus.

8.   Artiklite 20 ja 24 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis sertifitseeritud reitinguagentuuride ja nende antud krediidireitingute suhtes.”

| 4) | Artikli 6 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „3.   Reitinguagentuuri taotlusel võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vabastada reitinguagentuuri I lisa A jao punktides 2, 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 esitatud nõuete järgimisest, kui reitinguagentuur suudab tõendada, et arvestades tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning krediidireitingute andmise laadi ja ulatust, ei ole need nõuded proportsionaalsed, ning kui:”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 6 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Reitinguagentuuri taotlusel võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vabastada reitinguagentuuri I lisa A jao punktides 2, 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 esitatud nõuete järgimisest, kui reitinguagentuur suudab tõendada, et arvestades tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning krediidireitingute andmise laadi ja ulatust, ei ole need nõuded proportsionaalsed, ning kui:”;

| b) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Reitinguagentuuride kontserni puhul tagab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, et vähemalt üks reitinguagentuuride kontserni kuuluv reitinguagentuur ei ole vabastatud I lisa A jao punktides 2, 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 esitatud nõuete järgimisest.” |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Reitinguagentuuride kontserni puhul tagab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, et vähemalt üks reitinguagentuuride kontserni kuuluv reitinguagentuur ei ole vabastatud I lisa A jao punktides 2, 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 esitatud nõuete järgimisest.”

| 5) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Allhanked
  Oluliste tööülesannete allhanke korras tellimine ei või toimuda viisil, mis kahjustab oluliselt reitinguagentuuri sisekontrolli kvaliteeti ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet teostada järelevalvet selle üle, kas reitinguagentuur täidab käesoleva määruse kohaseid kohustusi.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Allhanked

Oluliste tööülesannete allhanke korras tellimine ei või toimuda viisil, mis kahjustab oluliselt reitinguagentuuri sisekontrolli kvaliteeti ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet teostada järelevalvet selle üle, kas reitinguagentuur täidab käesoleva määruse kohaseid kohustusi.”

| 6) | Artikli 10 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Reitinguagentuur ei kasuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ega ühegi pädeva asutuse nime viisil, millest võiks järeldada või jääda mulje, nagu oleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või asjaomane pädev asutus andnud reitinguagentuuri antud krediidireitingutele või mis tahes krediidireitingualasele tegevusele kinnituse või heakskiidu.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 10 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Reitinguagentuur ei kasuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ega ühegi pädeva asutuse nime viisil, millest võiks järeldada või jääda mulje, nagu oleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või asjaomane pädev asutus andnud reitinguagentuuri antud krediidireitingutele või mis tahes krediidireitingualasele tegevusele kinnituse või heakskiidu.”

| 7) | Artikli 11 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Reitinguagentuur tagab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskandmekogus juurdepääsu oma varasematele tegevusandmetele, sealhulgas reitingute muutumise sagedusele, ning teabele varem antud krediidireitingute ja nende muutuste kohta. Reitinguagentuur esitab kõnealusesse andmekogusse teabe Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sätestatud standardvormil. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb kõnealuse teabe üldsusele kättesaadavaks ning avaldab kord aastas kokkuvõtte peamiste muutuste kohta.
  3.   Reitinguagentuur esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas 31. märtsiks teabe I lisa E jao II osa punktis 2 sätestatud asjaolude kohta.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 11 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Reitinguagentuur tagab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskandmekogus juurdepääsu oma varasematele tegevusandmetele, sealhulgas reitingute muutumise sagedusele, ning teabele varem antud krediidireitingute ja nende muutuste kohta. Reitinguagentuur esitab kõnealusesse andmekogusse teabe Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sätestatud standardvormil. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb kõnealuse teabe üldsusele kättesaadavaks ning avaldab kord aastas kokkuvõtte peamiste muutuste kohta.

3.   Reitinguagentuur esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas 31. märtsiks teabe I lisa E jao II osa punktis 2 sätestatud asjaolude kohta.”

| 8) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Registreerimine kehtib kogu liidu territooriumil pärast seda, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastu võetud otsus registreerida reitinguagentuur, nagu osutatud artikli 16 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 3, on jõustunud.”; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Registreerimine kehtib kogu liidu territooriumil pärast seda, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastu võetud otsus registreerida reitinguagentuur, nagu osutatud artikli 16 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 3, on jõustunud.”;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Reitinguagentuur teavitab põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet registreerimise esmase taotlemise tingimuste mis tahes olulistest muutustest, sealhulgas filiaali avamisest või sulgemisest Euroopa Liidus.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Reitinguagentuur teavitab põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet registreerimise esmase taotlemise tingimuste mis tahes olulistest muutustest, sealhulgas filiaali avamisest või sulgemisest Euroopa Liidus.”;

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Ilma et see piiraks artiklite 16 või 17 kohaldamist, registreerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve reitinguagentuuri, kui ta leiab taotluse läbivaatamisel, et reitinguagentuur täidab käesolevas määruses krediidireitingute andmisele kehtestatud tingimusi, võttes arvesse artikleid 4 ja 6.
  5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita registreerimisega seoses nõudeid, mida ei ole käesolevas määruses sätestatud.” |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks artiklite 16 või 17 kohaldamist, registreerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve reitinguagentuuri, kui ta leiab taotluse läbivaatamisel, et reitinguagentuur täidab käesolevas määruses krediidireitingute andmisele kehtestatud tingimusi, võttes arvesse artikleid 4 ja 6.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita registreerimisega seoses nõudeid, mida ei ole käesolevas määruses sätestatud.”

| 9) | Artiklid 15–21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Registreerimise taotlemine
  1.   Reitinguagentuur esitab registreerimistaotluse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Taotlus sisaldab teavet II lisas sätestatud asjaolude kohta.
  2.   Kui registreerimistaotluse esitab reitinguagentuuride kontsern, volitavad kontserni liikmed ühte kontserni liiget esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kõik taotlused kogu kontserni nimel. Volitatud reitinguagentuur esitab iga kontserni liikme kohta teabe II lisas sätestatud asjaolude kohta.
  3.   Reitinguagentuur võib esitada oma taotluse ükskõik millises Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles. Muu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning reitinguagentuuride ja nende töötajate vahel toimuva suhtluse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (13), sätteid.
  4.   20 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kas taotlus on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tähtaja, milleks reitinguagentuuril tuleb esitada täiendav teave.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teinud kindlaks, et taotlus on täielik, teavitab ta sellest reitinguagentuuri.
  Artikkel 16
  Reitinguagentuuri registreerimistaotluse läbivaatamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt
  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab registreerimistaotluse läbi 45 tööpäeva jooksul alates artikli 15 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamisest, võttes aluseks reitinguagentuuri vastavuse käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
  2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib läbivaatamise perioodi pikendada 15 tööpäeva võrra, eelkõige juhul, kui reitinguagentuur:






  a) | kavatseb kinnitada krediidireitinguid nagu osutatud artikli 4 lõikes 3; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklid 15–21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Registreerimise taotlemine

1.   Reitinguagentuur esitab registreerimistaotluse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Taotlus sisaldab teavet II lisas sätestatud asjaolude kohta.

2.   Kui registreerimistaotluse esitab reitinguagentuuride kontsern, volitavad kontserni liikmed ühte kontserni liiget esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kõik taotlused kogu kontserni nimel. Volitatud reitinguagentuur esitab iga kontserni liikme kohta teabe II lisas sätestatud asjaolude kohta.

3.   Reitinguagentuur võib esitada oma taotluse ükskõik millises Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles. Muu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning reitinguagentuuride ja nende töötajate vahel toimuva suhtluse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (13), sätteid.

4.   20 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kas taotlus on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tähtaja, milleks reitinguagentuuril tuleb esitada täiendav teave.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teinud kindlaks, et taotlus on täielik, teavitab ta sellest reitinguagentuuri.

Artikkel 16

Reitinguagentuuri registreerimistaotluse läbivaatamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab registreerimistaotluse läbi 45 tööpäeva jooksul alates artikli 15 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamisest, võttes aluseks reitinguagentuuri vastavuse käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib läbivaatamise perioodi pikendada 15 tööpäeva võrra, eelkõige juhul, kui reitinguagentuur:

a)

kavatseb kinnitada krediidireitinguid nagu osutatud artikli 4 lõikes 3;

| b) | kavatseb kasutada allhanget või |
| --- | --- |

b)

kavatseb kasutada allhanget või

| c) | taotleb artikli 6 lõike 3 kohaselt erandit nõuete järgimisest. |
| --- | --- |

c)

taotleb artikli 6 lõike 3 kohaselt erandit nõuete järgimisest.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab 45 tööpäeva jooksul alates artikli 15 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamisest, või kui kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 2, siis sellest 60 tööpäeva jooksul, vastu täielikult põhjendatud otsuse registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt lõike 3 kohaselt vastu võetud otsus jõustub viiendal tööpäeval pärast selle vastuvõtmist.

Artikkel 17

Reitinguagentuuri registreerimistaotluse läbivaatamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab reitinguagentuuride kontserni registreerimistaotlused läbi 55 tööpäeva jooksul alates artikli 15 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamisest, võttes aluseks nende reitinguagentuuride vastavuse käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib läbivaatamise perioodi pikendada 15 tööpäeva võrra, eelkõige juhul, kui kontserni kuuluv mis tahes reitinguagentuur:

| a) | kavatseb kinnitada krediidireitinguid nagu osutatud artikli 4 lõikes 3; |
| --- | --- |

a)

kavatseb kinnitada krediidireitinguid nagu osutatud artikli 4 lõikes 3;

| b) | kavatseb kasutada allhanget või |
| --- | --- |

b)

kavatseb kasutada allhanget või

| c) | taotleb artikli 6 lõike 3 kohaselt erandit nõuete järgimisest. |
| --- | --- |

c)

taotleb artikli 6 lõike 3 kohaselt erandit nõuete järgimisest.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab 55 tööpäeva jooksul alates artikli 15 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamisest, või kui kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 2, siis sellest 70 tööpäeva jooksul, vastu täielikult põhjendatud üksikotsuse kontserni iga reitinguagentuuri registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt lõike 3 kohaselt vastu võetud otsus jõustub viiendal tööpäeval pärast selle vastuvõtmist.

Artikkel 18

Reitinguagentuuri registreerimise, registreerimisest keeldumise või registreerimise kehtetuks tunnistamise otsusest teavitamine ja registreeritud reitinguagentuuride nimekirja avaldamine

1.   Viie tööpäeva jooksul pärast artikli 16, 17 või 20 kohase otsuse vastuvõtmist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomast reitinguagentuuri oma otsusest. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve keeldub reitinguagentuuri registreerimisest või tunnistab reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks, põhjendab ta seda otsuses igakülgselt.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab komisjoni, Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (14) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve”), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (15) (edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve”), pädevaid asutusi ja valdkondlikke pädevaid asutusi artikli 16, 17 või 20 kohasest otsusest.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuuride nimekirja. Nimekirja ajakohastatakse viie tööpäeva jooksul pärast artikli 16, 17 või 20 kohase otsuse vastuvõtmist. Komisjon avaldab ajakohastatud nimekirja 30 päeva jooksul pärast selle ajakohastamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 19

Registreerimis- ja järelevalvetasu

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab reitinguagentuuridelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja lõikes 2 osutatud määrusele tasude kohta. Need tasud katavad täielikult Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kulud, mis on vajalikud reitinguagentuuride registreerimiseks ja järelevalveks ning kõigi kulutuste hüvitamiseks, mida pädevad asutused võivad kanda käesoleva määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige ülesannete delegeerimise tõttu vastavalt artiklile 30.

2.   Komisjon võtab vastu tasude määruse. Nimetatud määrusega määratakse kindlaks eelkõige tasude liigid ja tasude sissenõudmise alused, tasude suurused, nende maksmise kord ja selliste kulutuste Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt hüvitamise kord, mida pädevad asutused võivad kanda käesoleva määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige ülesannete delegeerimise tõttu vastavalt artiklile 30.

Reitinguagentuurilt võetav tasu katab kõik halduskulud ja on proportsionaalne asjaomase reitinguagentuuri käibega.

Komisjon võtab esimeses lõigus nimetatud tasude määruse vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 38a ning artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimustel.

Artikkel 20

Registreerimise kehtetuks tunnistamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, tunnistab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks, kui reitinguagentuur:

| a) | loobub selgesõnaliselt registreerimisest või ei ole eelneva kuue kuu jooksul krediidireitinguid andnud; |
| --- | --- |

a)

loobub selgesõnaliselt registreerimisest või ei ole eelneva kuue kuu jooksul krediidireitinguid andnud;

| b) | on registreerimiseks esitanud valeandmeid või on registreeritud muul ebaseaduslikul viisil või |
| --- | --- |

b)

on registreerimiseks esitanud valeandmeid või on registreeritud muul ebaseaduslikul viisil või

| c) | ei täida enam tingimusi, mille alusel ta registreeriti. |
| --- | --- |

c)

ei täida enam tingimusi, mille alusel ta registreeriti.

2.   Kui sellise liikmesriigi pädev asutus, kus asjaomase reitinguagentuuri antud krediidireitinguid kasutatakse, leiab, et üks lõikes 1 osutatud tingimustest on täidetud, võib ta paluda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel kontrollida, kas asjaomase reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamise tingimused on täidetud. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab asjaomase reitinguagentuuri registreerimise jätta kehtetuks tunnistamata, esitab ta täieliku põhjenduse.

3.   Registreerimise kehtetuks tunnistamise otsus jõustub koheselt kogu liidus ja selle puhul võetakse arvesse artikli 24 lõikes 4 sätestatud krediidireitingute kasutamise üleminekuperioodi.

II   PEATÜKK

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE POOLT TEOSTATAV JÄRELEVALVE

Artikkel 21

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

1.   Ilma et see piiraks artikli 25a kohaldamist, tagab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, et kohaldatakse käesolevat määrust.

2.   Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja ja ajakohastab suuniseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste ning valdkondlike pädevate asutuste vahelise koostöö kohta käesoleva määruse ja asjakohaste valdkondlike õigusaktide kohaldamisel, sealhulgas ülesannete delegeerimise korra ja üksikasjalike tingimuste osas.

3.   Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostöös Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega välja ja ajakohastab suunised käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 osutatud kinnituskorra kohaldamiseks hiljemalt 7. juuniks 2011.

4.   Hiljemalt 2 jaanuar 2012 esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile kinnitamiseks vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 10 järgmistes küsimustes:

| a) | reitinguagentuuri poolt registreerimise taotluses esitatav teave, nagu on täpsustatud II lisas; |
| --- | --- |

a)

reitinguagentuuri poolt registreerimise taotluses esitatav teave, nagu on täpsustatud II lisas;

| b) | teave, mida reitinguagentuur peab esitama artiklis 5 osutatud sertifitseerimise taotluses ja finantsturgude stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast süsteemse tähtsuse hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

teave, mida reitinguagentuur peab esitama artiklis 5 osutatud sertifitseerimise taotluses ja finantsturgude stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast süsteemse tähtsuse hindamiseks;

| c) | sellise teabe esitamine (sealhulgas aruandluse struktuur, formaat, meetod ja periood), mida reitinguagentuurid peavad avaldama vastavalt artikli 11 lõikele 2 ning I lisa E jao II osa punktile 1; |
| --- | --- |

c)

sellise teabe esitamine (sealhulgas aruandluse struktuur, formaat, meetod ja periood), mida reitinguagentuurid peavad avaldama vastavalt artikli 11 lõikele 2 ning I lisa E jao II osa punktile 1;

| d) | selle hindamine, kas krediidireitingu andmise meetodid vastavad artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

d)

selle hindamine, kas krediidireitingu andmise meetodid vastavad artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuetele;

| e) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt pideva järelevalve teostamiseks reitinguagentuuridelt taotletavate perioodiliselt esitatavate reitinguandmete sisu ja vorm. |
| --- | --- |

e)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt pideva järelevalve teostamiseks reitinguagentuuridelt taotletavate perioodiliselt esitatavate reitinguandmete sisu ja vorm.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab igal aastal ja esimest korda hiljemalt 1. jaanuaril 2012 aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. See aruanne sisaldab eelkõige hinnangut I lisa rakendamise kohta käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuurides.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile igal aastal aruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt käesoleva määruse kohaselt võetud järelevalvemeetmete ja määratud karistuste kohta, sealhulgas trahvid ja perioodilised karistusmaksed.

7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb oma ülesannete täitmisel koostööd Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega ning konsulteerib nende asutustega enne lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud suuniste väljaandmist ja ajakohastamist ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude esitamist.

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 22a
  Järeltestimiskohustuse täitmise kontrollimine
  1.   Käesoleva määruse alusel registreeritud reitinguagentuuride pideva järelevalve raames kontrollib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korrapäraselt artikli 8 lõike 3 täitmist.
  2.   Ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõikes 1 osutatud kontrolli raames ka järgmist:






  a) | kontrollib reitinguagentuuride poolt läbiviidavat järeltestimist; |
| --- | --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 22a

Järeltestimiskohustuse täitmise kontrollimine

1.   Käesoleva määruse alusel registreeritud reitinguagentuuride pideva järelevalve raames kontrollib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korrapäraselt artikli 8 lõike 3 täitmist.

2.   Ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõikes 1 osutatud kontrolli raames ka järgmist:

a)

kontrollib reitinguagentuuride poolt läbiviidavat järeltestimist;

| b) | analüüsib järeltestimise tulemusi ning |
| --- | --- |

b)

analüüsib järeltestimise tulemusi ning

| c) | kontrollib, et reitinguagentuuridel on kehtestatud kord krediidireitingu andmise meetodites järeltestimise tulemuste arvesse võtmiseks.” |
| --- | --- |

c)

kontrollib, et reitinguagentuuridel on kehtestatud kord krediidireitingu andmise meetodites järeltestimise tulemuste arvesse võtmiseks.”

| 11) | Artiklid 23–27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23
  Krediidireitingute sisu ja metoodika mittemõjutamine
  Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, komisjon ega liikmesriigi mis tahes ametiasutused krediidireitingute sisu ega metoodikat.
  Artikkel 23a
  Artiklites 23b–23d osutatud pädevuste kasutamine
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 23b–23d antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladuse kohustus.
  Artikkel 23b
  Teabenõuded
  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et reitinguagentuurid, krediidireitingualases tegevuses osalevad isikud, hinnatavad majandusüksused ja seotud kolmandad isikud, reitinguagentuuride tööülesandeid või tegevusi allhanke korras teostavad kolmandad isikud ning reitinguagentuuride või krediidireitingualase tegevusega muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud isikud esitavad kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja talle käesoleva määrusega pandud kohustuste täitmiseks.
  2.   Saates lihtteabenõude vastavalt lõikele 1, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgmist:






  a) | viitab käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklid 23–27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Krediidireitingute sisu ja metoodika mittemõjutamine

Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, komisjon ega liikmesriigi mis tahes ametiasutused krediidireitingute sisu ega metoodikat.

Artikkel 23a

Artiklites 23b–23d osutatud pädevuste kasutamine

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 23b–23d antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladuse kohustus.

Artikkel 23b

Teabenõuded

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et reitinguagentuurid, krediidireitingualases tegevuses osalevad isikud, hinnatavad majandusüksused ja seotud kolmandad isikud, reitinguagentuuride tööülesandeid või tegevusi allhanke korras teostavad kolmandad isikud ning reitinguagentuuride või krediidireitingualase tegevusega muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud isikud esitavad kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja talle käesoleva määrusega pandud kohustuste täitmiseks.

2.   Saates lihtteabenõude vastavalt lõikele 1, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgmist:

a)

viitab käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele;

| b) | teatab teabenõude eesmärgi; |
| --- | --- |

b)

teatab teabenõude eesmärgi;

| c) | täpsustab, millist teavet nõutakse; |
| --- | --- |

c)

täpsustab, millist teavet nõutakse;

| d) | määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada; |
| --- | --- |

d)

määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;

| e) | teavitab isikut, kellelt teavet taotletakse, et ta ei ole kohustatud seda andma, kuid taotlusele vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav; |
| --- | --- |

e)

teavitab isikut, kellelt teavet taotletakse, et ta ei ole kohustatud seda andma, kuid taotlusele vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;

| f) | viitab trahvile, mis on sätestatud artiklis 36a koostoimes III lisa II jao punktiga 7, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad. |
| --- | --- |

f)

viitab trahvile, mis on sätestatud artiklis 36a koostoimes III lisa II jao punktiga 7, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad.

3.   Nõudes teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgmist:

| a) | viitab käesolevale artiklile kui taotluse õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viitab käesolevale artiklile kui taotluse õiguslikule alusele;

| b) | märgib teabenõude otstarbe; |
| --- | --- |

b)

märgib teabenõude otstarbe;

| c) | täpsustab, millist teavet nõutakse; |
| --- | --- |

c)

täpsustab, millist teavet nõutakse;

| d) | määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada; |
| --- | --- |

d)

määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;

| e) | viitab artiklis 36b sätestatud perioodilistele karistusmaksetele, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult; |
| --- | --- |

e)

viitab artiklis 36b sätestatud perioodilistele karistusmaksetele, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;

| f) | viitab trahvile, mis on sätestatud artiklis 36a koostoimes III lisa II jao punktiga 7, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad, ning |
| --- | --- |

f)

viitab trahvile, mis on sätestatud artiklis 36a koostoimes III lisa II jao punktiga 7, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad, ning

| g) | viitab õigusele kaevata otsus edasi apellatsiooninõukogule ja õigusele vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61. |
| --- | --- |

g)

viitab õigusele kaevata otsus edasi apellatsiooninõukogule ja õigusele vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.

4.   Nõutud teabe esitavad asjaomaste isikute nimel lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud juristid võivad teavet esitada oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks, kui esitatud teave on ebatäielik, ebaõige või eksitav.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab lihtteabenõude või oma otsuse koopia viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isik, kellele teabenõue on suunatud, asub või elab.

Artikkel 23c

Üldised uurimised

1.   Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 23b lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Sel eesmärgil antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikele ja muudele volitatud isikutele õigus:

| a) | kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, menetlusi ja muid oma ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast; |
| --- | --- |

a)

kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, menetlusi ja muid oma ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;

| b) | teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõendatud koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõendatud koopiaid või väljavõtteid;

| c) | kutsuda artikli 23b lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid; |
| --- | --- |

c)

kutsuda artikli 23b lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;

| d) | küsitleda teisi küsitlemisega nõustuvaid füüsilisi või juriidilisi isikuid, et koguda uurimise esemega seotud teavet; |
| --- | --- |

d)

küsitleda teisi küsitlemisega nõustuvaid füüsilisi või juriidilisi isikuid, et koguda uurimise esemega seotud teavet;

| e) | nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta. |
| --- | --- |

e)

nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud volitatud isikud täidavad oma kohustusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise ese ja eesmärk. Volituses viidatakse ka artiklis 36b sätestatud perioodilistele karistusmaksetele puhuks, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet menetluste kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 23b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 36a koostoimes III lisa II jao punktiga 8 sätestatud trahvidele, kui artikli 23b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.

3.   Artikli 23b lõikes 1 osutatud isikud alluvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise ese ja eesmärk, artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt kättesaadavad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Liidu Kohtu poolt.

4.   Aegsasti enne uurimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti uurimises osaleda.

5.   Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnede ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on liikmesriigi õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

6.   Lõikes 5 osutatud loataotluse läbivaatamisel kontrollib liikmesriigi õigusasutus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse autentsust ning seda, et kavandatavad sunnimeetmed ei oleks uurimise eseme seisukohast omavolilised ega ebaproportsionaalsed. Kontrollides sunnimeetmete proportsionaalsust, võib liikmesriigi õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, ja kahtlustatava rikkumise tõsiduse kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli liikmesriigi õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli ainult Euroopa Liidu Kohus vastavalt määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud menetlusele.

Artikkel 23d

Kohapealsed kontrollid

1.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha artikli 23b lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle. Kui see on tingitud kontrollide nõuetekohase läbiviimise ja tõhususe vajadusest, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohapealse kontrolli läbi viia ette teatamata.

2.   Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud läbi viima kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende juriidiliste isikute äriruumidesse ja kinnistutele, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastuvõetud uurimisotsust ning neil isikutel on kõik artikli 23c lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks ajavahemikuks ja sellises ulatuses, mis on vajalik kontrolli läbiviimiseks.

3.   Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli ese ja eesmärk ning artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed puhuks, kui asjaomased isikud ei allu kontrollimisele. Aegsasti enne kontrollimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollimisest selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub.

4.   Artikli 23b lõikes 1 osutatud isikud alluvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega ette nähtud kohapealsetele kontrollidele. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli ese ja eesmärk, selle algusaeg ning märgitakse artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed, määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Liidu Kohtu poolt. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab kõnealused otsused vastu pärast konsulteerimist selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus kontrollimine toimub.

5.   Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikke ja teisi volitatud isikuid. Selleks võivad volitatud isikud kasutada lõikes 2 sätestatud volitusi. Asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti osaleda kohapealses kontrollis.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 23c lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 23c lõikes 1 sätestatud õigused nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel.

7.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt otsusega ette nähtud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes kohapealse kontrolli läbiviimiseks vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt.

8.   Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on liikmesriigi õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, taotletakse see eelnevalt. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

9.   Lõikes 8 osutatud loataotluse läbivaatamisel kontrollib liikmesriigi õigusasutus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse autentsust ning seda, et kavandatavad sunnimeetmed ei oleks kontrolli eseme seisukohast omavolilised ega ebaproportsionaalsed. Kontrollides sunnimeetmete proportsionaalsust, võib liikmesriigi õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, ja kahtlustatava rikkumise tõsiduse kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli liikmesriigi õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli ainult Euroopa Liidu Kohus vastavalt määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud menetlusele.

Artikkel 23e

Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetluseeskirjad

1.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaselt oma ülesandeid täites, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut lisas III nimetatud rikkumist, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve siseselt uurimise eest vastutava sõltumatu ametniku. Uurimise eest vastutav ametnik ei tohi olla seotud ega ole olnud seotud asjaomase reitinguagentuuri otsese või kaudse järelevalvega ega registreerimismenetlusega ja täidab oma ülesandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.

2.   Uurimise eest vastutav ametnik uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute seisukohti, ning esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.

Oma ülesannete täitmiseks on uurimise eest vastutav ametnik volitatud esitama teabenõudeid vastavalt artiklile 23b ning viima läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 23c ja 23d. Uurimise eest vastutava ametniku volitustele laienevad artikli 23a nõuded.

Oma ülesannete täitmisel on uurimist teostaval ametnikul juurdepääs Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.

3.   Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku uurimistulemuste esitamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurimise eest vastutav ametnik isikutele, kelle suhtes on algatatud uurimine, võimaluse esitada uurimise esemeks olevates küsimustes oma seisukohad. Uurimise eest vastutava ametniku uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta uurimisalused isikud on saanud võimaluse esitada oma seisukoht.

Käesoleva artikli kohase uurimise käigus tagatakse täielikult asjaomaste isikute kaitseõigus.

4.   Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurimise eest vastutav ametnik sellest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Kõnealustel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma kolmandaid isikuid mõjutavat konfidentsiaalset teavet.

5.   Uurimise eest vastutava ametniku uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui asjaomased isikud seda taotlevad, siis pärast uurimise all olevate isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklitele 25 ja 36c, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu III lisas nimetatud rikkumistest, mispuhul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu võtab artikli 24 kohaselt järelevalvemeetme ja määrab artikli 36a kohaselt trahvi.

6.   Uurimise eest vastutav ametnik ei osale Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.

7.   Komisjon võtab vastu täiendavad menetluseeskirjad trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise pädevuse teostamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalisi sätteid ja trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist ning võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad karistuste määramise ja täitmise aegumistähtaegade kohta.

Esimeses lõigus nimetatud eeskirjad võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 38a ning artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimustel.

8.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asja kriminaalmenetluse eesmärgil üle asjaomastele riigiasutustele, kui ta leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmise käigus, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on omandanud res judicata jõu.

Artikkel 24

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed

1.   Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu tuvastab vastavalt artikli 23e lõikele 5, et reitinguagentuur on toime pannud III lisas loetletud rikkumise, võtab ta vastu ühe või enama järgmistest otsustest:

| a) | tunnistada reitinguagentuuri registreerimine kehtetuks; |
| --- | --- |

a)

tunnistada reitinguagentuuri registreerimine kehtetuks;

| b) | keelata reitinguagentuuril ajutiselt krediidireitingute andmine kogu liidus kuni rikkumise lõpetamiseni; |
| --- | --- |

b)

keelata reitinguagentuuril ajutiselt krediidireitingute andmine kogu liidus kuni rikkumise lõpetamiseni;

| c) | peatada kõnealuse reitinguagentuuri krediidireitingute kasutamine regulatiivsetel eesmärkidel kogu liidus kuni rikkumise lõpetamiseni; |
| --- | --- |

c)

peatada kõnealuse reitinguagentuuri krediidireitingute kasutamine regulatiivsetel eesmärkidel kogu liidus kuni rikkumise lõpetamiseni;

| d) | nõuda reitinguagentuurilt rikkumise lõpetamist; |
| --- | --- |

d)

nõuda reitinguagentuurilt rikkumise lõpetamist;

| e) | väljastada avalikke teadaandeid. |
| --- | --- |

e)

väljastada avalikke teadaandeid.

2.   Lõikes 1 osutatud otsuste tegemisel võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu arvesse rikkumise laadi ja tõsidust ning järgmisi kriteeriume:

| a) | rikkumise kestus ja sagedus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise kestus ja sagedus;

| b) | kas rikkumine on paljastanud tõsiseid ja süsteemseid puudusi ettevõtja menetlustes või tema juhtimissüsteemides või sisekontrollis; |
| --- | --- |

b)

kas rikkumine on paljastanud tõsiseid ja süsteemseid puudusi ettevõtja menetlustes või tema juhtimissüsteemides või sisekontrollis;

| c) | kas rikkumine hõlbustas või ajendas finantskuritegu või on muul viisil sellega seostatav; |
| --- | --- |

c)

kas rikkumine hõlbustas või ajendas finantskuritegu või on muul viisil sellega seostatav;

| d) | kas rikkumine pandi toime tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu. |
| --- | --- |

d)

kas rikkumine pandi toime tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu.

3.   Enne lõike 1 punktides a, b ja c osutatud otsuste tegemist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu sellest Euroopa Pangandusjärelevalvet ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet.

4.   Pärast lõike 1 punktides a ja c osutatud otsuste tegemist võidakse krediidireitinguid jätkuvalt kasutada regulatiivsetel eesmärkidel ajavahemiku jooksul, mis ei ületa:

| a) | kümmet tööpäeva alates päevast, mil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus avalikustati vastavalt lõikele 5, kui sama finantsinstrumendi või ettevõtte kohta on olemas krediidireiting, mille on andnud teine käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuur, või |
| --- | --- |

a)

kümmet tööpäeva alates päevast, mil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus avalikustati vastavalt lõikele 5, kui sama finantsinstrumendi või ettevõtte kohta on olemas krediidireiting, mille on andnud teine käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuur, või

| b) | kolme kuud alates päevast, mil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus avalikustati vastavalt lõikele 5, kui samal finantsinstrumendil või ettevõttel ei ole krediidireitingut, mille on andnud muud käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuurid. |
| --- | --- |

b)

kolme kuud alates päevast, mil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus avalikustati vastavalt lõikele 5, kui samal finantsinstrumendil või ettevõttel ei ole krediidireitingut, mille on andnud muud käesoleva määruse kohaselt registreeritud reitinguagentuurid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu võib pikendada esimese lõigu punktis b osutatud ajavahemikku kolme kuu võrra erakorralistel asjaoludel, mis on seotud võimaliku turuhäire või rahandusliku ebastabiilsusega, sealhulgas ka pärast Euroopa Pangandusjärelevalve või Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastava taotluse saamist.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast reitinguagentuuri lõike 1 alusel tehtud mis tahes otsusest ning edastab selle otsuse pädevatele asutustele, valdkondlikele pädevatele asutustele, komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu avalikustab iga sellise otsuse oma veebisaidil 10 tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu avalikustab esimese lõigu kohaselt oma otsuse, avalikustab ta samuti asjaomase reitinguagentuuri kaebeõiguse, ning kui see on asjakohane, asjaolu, et otsus on edasi kaevatud, täpsustades samas, et kaebuse esitamine ei peata otsuse täitmist, samuti asjaolu, et apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõike 3 kohaselt.

Artikkel 25

Asjaomaste isikute ärakuulamine

1.   Enne artikli 24 lõike 1 kohase mis tahes otsuse tegemist annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukohad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsused võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja kohest sekkumist, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu teha vaheotsuse ning ta annab asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.

2.   Menetluse ajal tagatakse täielikult isikute, kelle suhtes on algatatud menetlus, kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet.

Artikkel 25a

Järelevalve ja artikli 4 lõike 1 jõustamise eest vastutavad valdkondlikud pädevad asutused (krediidireitingute kasutamine)

Valdkondlikud pädevad asutused vastutavad artikli 4 lõike 1 järelevalve ja täitmise tagamise eest asjakohaste valdkondlike õigusaktide kohaselt.”

III   PEATÜKK

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE, PÄDEVATE ASUTUSTE JA VALDKONDLIKE PÄDEVATE ASUTUSTE KOOSTÖÖ

Artikkel 26

Koostöökohustus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, pädevad asutused ja valdkondlikud pädevad asutused teevad koostööd, kui see on vajalik käesoleva määruse ja asjakohaste valdkondlike õigusaktide kohaldamiseks.

Artikkel 27

Teabevahetus

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, pädevad asutused ja valdkondlikud pädevad asutused annavad üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest ja asjakohastest valdkondlikest õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib edastada keskpankadele, Euroopa Keskpankade Süsteemile ja Euroopa Keskpangale, kui nad tegutsevad rahaasutusena, samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ning vajaduse korral muudele riigiasutustele, mis vastutavad makse- ja arveldussüsteemide järelevalve eest, konfidentsiaalset teavet, mis on ette nähtud nende ülesannete täitmiseks. Samuti ei takistata kõnealustel ametiasutustel või organitel edastada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele teavet, mida see võib vajada käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks.

| 12) | Artiklid 28 ja 29 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12)

Artiklid 28 ja 29 jäetakse välja.

| 13) | Artiklid 30, 31 ja 32 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 30
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele
  1.   Kui see on järelevalvefunktsiooni nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on andnud vastavalt artikli 21 lõikele 2. Kõnealused konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 23b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artikli 23d lõikele 6.
  2.   Enne ülesannete delegeerimist konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega. Selline konsulteerimine hõlmab järgmist:






  a) | delegeeritava ülesande ulatus; |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklid 30, 31 ja 32 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele

1.   Kui see on järelevalvefunktsiooni nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on andnud vastavalt artikli 21 lõikele 2. Kõnealused konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 23b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artikli 23d lõikele 6.

2.   Enne ülesannete delegeerimist konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega. Selline konsulteerimine hõlmab järgmist:

a)

delegeeritava ülesande ulatus;

| b) | delegeeritava ülesande täitmise ajakava, ning |
| --- | --- |

b)

delegeeritava ülesande täitmise ajakava, ning

| c) | vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. |
| --- | --- |

c)

vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

3.   Vastavalt artikli 19 lõike 2 alusel komisjoni poolt vastu võetud tasusid käsitlevale määrusele hüvitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kulud, mida pädev asutus kandis delegeeritud ülesannete täitmisel.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõikes 1 osutatud delegeerimise läbi asjakohaste ajavahemike järel. Ülesannete delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.

Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ning ei piira Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet täita delegeeritud ülesandeid ja nende üle järelevalvet teostada. Käesoleva määruse kohaseid järelevalveülesandeid, sh registreerimisotsuste, rikkumistega seotud lõpphindamise ja järelevalvealaste otsuste tegemist, ei delegeerita.

Artikkel 31

Pädevate asutuste teated ja peatamise taotlused

1.   Kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et tema territooriumil või teise liikmesriigi territooriumil toimub või on toimunud käesoleva määruse vastane tegevus, teatab ta sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nii täpselt kui võimalik. Kui liikmesriigi pädev asutus peab seda uurimise läbiviimiseks vajalikuks, võib pädev asutus samuti teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ettepaneku kaaluda vajadust kasutada kõnealuse tegevusega seotud reitinguagentuuri suhtes artiklites 23b ja 23c sätestatud volitusi.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab asjakohased meetmed. Ta teavitab teabe esitanud pädevat asutust lõpptulemusest ning võimaluse korral ka olulistest vahetulemustest.

2.   Juhul kui teate esitanud liikmesriigi pädev asutus on seisukohal, et registreeritud reitinguagentuur, kelle krediidireitinguid kasutatakse tema territooriumil, rikub käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi ning kõnealused rikkumised on piisavalt tõsised ja püsivad, et oluliselt mõjutada investorite kaitset või kõnealuse liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, võib teate esitanud pädev asutus taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peatab asjaomase reitinguagentuuri krediidireitingute kasutamise regulatiivsetel eesmärkidel artikli 4 lõikes 1 osutatud finantsasutuste ja teiste majandusüksuste poolt, ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud teatamise kohustust. Teate esitanud pädev asutus esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kõik taotluse põhjused.

Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et taotlus ei ole põhjendatud, teavitab ta sellest kirjalikult teate esitanud pädevat asutust, tuues välja põhjused. Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et taotlus on põhjendatud, võtab ta asjakohased meetmed olukorra lahendamiseks.

Artikkel 32

Ametisaladus

1.   Ametisaladuse kohustust kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, pädevate asutuste ning kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, pädevate asutuste või mõne teise isiku heaks, kellele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega lepingu sõlminud audiitorite ja ekspertide suhtes. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei avaldata ühelegi teisele isikule ega ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.

2.   Kogu käesoleva määruse kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, pädevate asutuste, valdkondlike pädevate asutuste ning muude artikli 27 lõikes 2 osutatud asutuste ja organite poolt omandatud või nimetatud asutuste ja organite vahel vahetatavat teavet peetakse konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või pädev asutus või muu asjaomane ametiasutus või organ täpsustab teavet edastades, et seda võib avaldada, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.”

| 14) | Artikkel 33 jäetakse välja. |
| --- | --- |

14)

Artikkel 33 jäetakse välja.

| 15) | Artiklid 34 ja 35 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 34
  Teabevahetuse kokkulepe
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib sõlmida teabevahetust käsitlevaid koostöökokkuleppeid kolmandate riikide järelevalveasutustega ainult juhul, kui avaldatavale teabele kohaldatakse ametisaladuse tagatisi, mis on vähemalt samaväärsed artiklis 32 sätestatuga.
  Selline teabevahetus peab olema vajalik kõnealuste järelevalveasutuste ülesannete täitmiseks.
  Seoses isikuandmete avaldamisega kolmandale riigile kohaldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (16).
  Artikkel 35
  Kolmandatest riikidest pärineva teabe avaldamine
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib avaldada kolmandate riikide järelevalveasutustelt saadud teabe ainult juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või pädev asutus on saanud selleks selgesõnalise nõusoleku teabe edastanud järelevalveasutuselt ja sellist teavet võib vajaduse korral avaldada ainult sel eesmärgil, milleks kõnealune järelevalveasutus on andnud nõusoleku, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest. |
| --- | --- |

15)

Artiklid 34 ja 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 34

Teabevahetuse kokkulepe

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib sõlmida teabevahetust käsitlevaid koostöökokkuleppeid kolmandate riikide järelevalveasutustega ainult juhul, kui avaldatavale teabele kohaldatakse ametisaladuse tagatisi, mis on vähemalt samaväärsed artiklis 32 sätestatuga.

Selline teabevahetus peab olema vajalik kõnealuste järelevalveasutuste ülesannete täitmiseks.

Seoses isikuandmete avaldamisega kolmandale riigile kohaldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (16).

Artikkel 35

Kolmandatest riikidest pärineva teabe avaldamine

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib avaldada kolmandate riikide järelevalveasutustelt saadud teabe ainult juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või pädev asutus on saanud selleks selgesõnalise nõusoleku teabe edastanud järelevalveasutuselt ja sellist teavet võib vajaduse korral avaldada ainult sel eesmärgil, milleks kõnealune järelevalveasutus on andnud nõusoleku, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.

| 16) | IV jaotise I peatüki pealkiri „Karistused, komiteemenetlus ja aruandlus” asendatakse pealkirjaga „Karistused, trahvid, perioodilised karistusmaksed, komiteemenetlus, delegeeritud volitused ja aruandlus”. |
| --- | --- |

16)

IV jaotise I peatüki pealkiri „Karistused, komiteemenetlus ja aruandlus” asendatakse pealkirjaga „Karistused, trahvid, perioodilised karistusmaksed, komiteemenetlus, delegeeritud volitused ja aruandlus”.

| 17) | Artikli 36 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid kehtestavad artikli 4 lõike 1 rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende eeskirjade rakendamise tagamiseks. Sätestatavad karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Liikmesriigid tagavad, et valdkondlik pädev asutus avalikustab üldsusele kõik karistused, mis on määratud artikli 4 lõike 1 rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.” |
| --- | --- |

17)

Artikli 36 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid kehtestavad artikli 4 lõike 1 rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende eeskirjade rakendamise tagamiseks. Sätestatavad karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid tagavad, et valdkondlik pädev asutus avalikustab üldsusele kõik karistused, mis on määratud artikli 4 lõike 1 rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.”

| 18) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 36a
  Trahvid
  1.   Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu tuvastab vastavalt artikli 23e lõikele 5, et reitinguagentuur on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud III lisas loetletud rikkumise, teeb ta lõike 2 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
  Reitinguagentuuri poolne rikkumine loetakse tahtlikuks, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et reitinguagentuur või selle kõrgem juhtkond on rikkumise toime pannud tahtlikult.
  2.   Lõikes 1 osutatud trahvide põhisummadel on järgmised piirmäärad:






  a) | III lisa I jao punktides 1-5, 11-15, 19, 20, 23, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50 ja 51 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 500 000 eurot ning see ei tohi ületada 750 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

18)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 36a

Trahvid

1.   Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu tuvastab vastavalt artikli 23e lõikele 5, et reitinguagentuur on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud III lisas loetletud rikkumise, teeb ta lõike 2 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.

Reitinguagentuuri poolne rikkumine loetakse tahtlikuks, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et reitinguagentuur või selle kõrgem juhtkond on rikkumise toime pannud tahtlikult.

2.   Lõikes 1 osutatud trahvide põhisummadel on järgmised piirmäärad:

a)

III lisa I jao punktides 1-5, 11-15, 19, 20, 23, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50 ja 51 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 500 000 eurot ning see ei tohi ületada 750 000 eurot;

| b) | III lisa I jao punktides 6-8, 16-18, 21, 22, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37-40, 42, 45-47, 48, 49, 52 ja 54 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 300 000 eurot ning see ei tohi ületada 450 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

III lisa I jao punktides 6-8, 16-18, 21, 22, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37-40, 42, 45-47, 48, 49, 52 ja 54 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 300 000 eurot ning see ei tohi ületada 450 000 eurot;

| c) | III lisa I jao punktides 9, 10, 26, 36, 44, ja 53 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 100 000 eurot ning see ei tohi ületada 200 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

III lisa I jao punktides 9, 10, 26, 36, 44, ja 53 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 100 000 eurot ning see ei tohi ületada 200 000 eurot;

| d) | III lisa II jao punktides 1, 6, 7 ja 8 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 50 000 eurot ning see ei tohi ületada 150 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

III lisa II jao punktides 1, 6, 7 ja 8 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 50 000 eurot ning see ei tohi ületada 150 000 eurot;

| e) | III lisa II jao punktides 2, 4 ja 5 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 25 000 eurot ning see ei tohi ületada 75 000 eurot; |
| --- | --- |

e)

III lisa II jao punktides 2, 4 ja 5 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 25 000 eurot ning see ei tohi ületada 75 000 eurot;

| f) | III lisa II jao punktis 3 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 10 000 eurot ning see ei tohi ületada 50 000 eurot; |
| --- | --- |

f)

III lisa II jao punktis 3 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 10 000 eurot ning see ei tohi ületada 50 000 eurot;

| g) | III lisa III jao punktides 1-3 ja 11 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 150 000 eurot ning see ei tohi ületada 300 000 eurot; |
| --- | --- |

g)

III lisa III jao punktides 1-3 ja 11 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 150 000 eurot ning see ei tohi ületada 300 000 eurot;

| h) | III lisa III jao punktides 4, 6, 8 ja 10 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 90 000 eurot ning see ei tohi ületada 200 000 eurot; |
| --- | --- |

h)

III lisa III jao punktides 4, 6, 8 ja 10 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 90 000 eurot ning see ei tohi ületada 200 000 eurot;

| i) | III lisa III jao punktides 5, 7 ja 9 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 40 000 eurot ning see ei tohi ületada 100 000 eurot. |
| --- | --- |

i)

III lisa III jao punktides 5, 7 ja 9 osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 40 000 eurot ning see ei tohi ületada 100 000 eurot.

Selleks et otsustada, kas trahvide põhisummad peaksid jääma esimeses lõigus sätestatud piirmäärade alam-, keskmise või ülemmäära lähedusse, võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse asjaomase reitinguagentuuri eelmise majandusaasta käivet. Põhisumma jääb alammäära lähedusse, kui reitinguagentuuri majandusaasta käive on alla 10 miljoni euro, keskmise määra lähedusse, kui reitinguagentuuri majandusaasta käive on 10-50 miljonit eurot, ja ülemmäära lähedusse, kui reitinguagentuuri majandusaasta käive on üle 50 miljoni euro.

3.   Lõikes 2 sätestatud piirides trahvide põhisummasid kohandatakse vajaduse korral, võttes arvesse raskendavaid või kergendavaid asjaolusid kooskõlas IV lisas sätestatud asjaomaste koefitsientidega.

Asjaomaseid raskendavaid koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga tuleb kohaldada mitut raskendavat koefitsienti, liidetakse põhisummale põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku raskendava koefitsiendi kohaldamise tulemusel.

Asjaomaseid kergendavaid koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga tuleb kohaldada mitut kergendavat koefitsienti, lahutatakse põhisummast põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku kergendava koefitsiendi kohaldamise tulemusel.

4.   Olenemata lõigetest 2 ja 3, ei tohi trahv ületada 20 % asjaomase reitinguagentuuri eelmise majandusaasta käibest ning juhul kui reitinguagentuur on rikkumisest otseselt või kaudselt saanud rahalist kasu, peab trahv olema vähemalt võrdne saadud finantskasuga.

Kui reitinguagentuuri tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks III lisas loetletud rikkumine, kohaldatakse üksnes ühe rikkumisega seonduvat ning vastavalt lõigetele 2 ja 3 arvutatud kõrgemat trahvisummat.

Artikkel 36b

Perioodilised karistusmaksed

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:

| a) | reitinguagentuuri lõpetama rikkumist vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 24 lõike 1 punkti d alusel; |
| --- | --- |

a)

reitinguagentuuri lõpetama rikkumist vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 24 lõike 1 punkti d alusel;

| b) | artikli 23b lõikes 1 osutatud isikut esitama artikli 23b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet; |
| --- | --- |

b)

artikli 23b lõikes 1 osutatud isikut esitama artikli 23b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;

| c) | artikli 23b lõikes 1 osutatud isikut alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, menetlused või muu vajaliku teabe, ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 23c kohase otsusega; |
| --- | --- |

c)

artikli 23b lõikes 1 osutatud isikut alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, menetlused või muu vajaliku teabe, ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 23c kohase otsusega;

| d) | artikli 23b lõikes 1 osutatud isikut alluma artikli 23d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollimisele. |
| --- | --- |

d)

artikli 23b lõikes 1 osutatud isikut alluma artikli 23d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollimisele.

2.   Perioodiline karistusmakse peab olema tõhus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse igapäevaselt kuni reitinguagentuur või asjaomane isik täidab lõikes 1 osutatud asjakohast otsust.

3.   Olenemata lõikest 2 on perioodilise karistusmakse summa 3 % eelmise majandusaasta päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul vastavalt 2 % eelmise kalendriaasta päevasest sissetulekust. Neid summasid arvutatakse alates päevast, mis on kehtestatud otsusega, millega määratakse perioodilised karistusmaksed.

4.   Perioodilise karistusmakse maksimaalseks kestuseks on kuus kuud alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teavitamise kuupäevast.

Artikkel 36c

Isikute, kelle suhtes on algatatud menetlus, ärakuulamine

1.   Enne kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu teeb otsuse artiklis 36a või artikli 36b lõike 1 punktides a–d sätestatud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise kohta, annab ta isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada ärakuulamiseks oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsused võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

2.   Menetluse ajal tagatakse täielikult isikute, kelle suhtes on algatatud menetlus, kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametialaseks kasutuseks ettenähtud ettevalmistavaid dokumente.

Artikkel 36d

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, iseloom, täitmine ja jaotamine

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab kõik vastavalt artiklitele 36a ja 36b määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.

2.   Vastavalt artiklitele 36a ja 36b määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.

3.   Vastavalt artiklitele 36a ja 36b määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed kuuluvad täitmisele.

Täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta, ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise, lisab otsusele riigi ametiasutus, kelle iga liikmesriigi valitsus selleks otstarbeks määrab ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja Euroopa Liidu Kohtule teatavaks teeb.

Kui need formaalsused on asjaomase poole avalduse põhjal lõpetatud, võib kõnealune pool taotleda täitmist kooskõlas riigi õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale organile.

Täitmise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Asjassepuutuva liikmesriigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused täitmise ebaõige viisi kohta.

4.   Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.

Artikkel 36e

Otsuste läbivaatamine Euroopa Liidu Kohtus

Euroopa Liidu Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Liidu Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.”

| 19) | Artikkel 37 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 37
  Lisade muudatused
  Selleks et võtta arvesse muutusi, sealhulgas rahvusvahelisi muutusi finantsturgudel eelkõige seoses uute finantsinstrumentidega, võib komisjon delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 38a ning artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimustel võtta meetmeid lisade, välja arvatud III lisa, muutmiseks.” |
| --- | --- |

19)

Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

Lisade muudatused

Selleks et võtta arvesse muutusi, sealhulgas rahvusvahelisi muutusi finantsturgudel eelkõige seoses uute finantsinstrumentidega, võib komisjon delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 38a ning artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimustel võtta meetmeid lisade, välja arvatud III lisa, muutmiseks.”

| 20) | Artikli 38 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

20)

Artikli 38 lõige 2 jäetakse välja.

| 21) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 38a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse alates 1 juuni 2011 neljaks aastaks õigus võtta vastu artikli 5 lõike 6 kolmandas lõigus, artikli 19 lõikes 2, artikli 23e lõikes 7 ja artiklis 37 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne nelja-aastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 38b tagasi võtab.
  2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimusi.
  Artikkel 38b
  Delegeerimise tagasivõtmine
  1.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5 lõike 6 kolmandas lõigus, artikli 19 lõikes 2, artikli 23e lõikes 7 ja artiklis 37 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
  2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta.
  3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  Artikkel 38c
  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
  1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.
  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.
  2.   Kui pärast lõikes 1 nimetatud perioodi möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväidet esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja jõustub selles nimetatud kuupäeval.
  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.
  3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 nimetatud perioodi vältel delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 296 põhjendab vastuväite esitanud institutsioon delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.” |
| --- | --- |

21)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 38a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse alates 1 juuni 2011 neljaks aastaks õigus võtta vastu artikli 5 lõike 6 kolmandas lõigus, artikli 19 lõikes 2, artikli 23e lõikes 7 ja artiklis 37 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne nelja-aastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 38b tagasi võtab.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 38b ja 38c sätestatud tingimusi.

Artikkel 38b

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5 lõike 6 kolmandas lõigus, artikli 19 lõikes 2, artikli 23e lõikes 7 ja artiklis 37 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 38c

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

2.   Kui pärast lõikes 1 nimetatud perioodi möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväidet esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja jõustub selles nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 nimetatud perioodi vältel delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 296 põhjendab vastuväite esitanud institutsioon delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”

| 22) | Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 jäetakse välja;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   1. juuliks 2011 esitab komisjon kolmandate riikide reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut silmas pidades Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande toimunud arengute ning artiklis 40 osutatud üleminekusätete mõju kohta liidu finantsturgude stabiilsusele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   1. juuliks 2011 esitab komisjon kolmandate riikide reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut silmas pidades Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande toimunud arengute ning artiklis 40 osutatud üleminekusätete mõju kohta liidu finantsturgude stabiilsusele.”

| 23) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 39a
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruanne
  31. detsembriks 2011 hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile sellekohase aruande.” |
| --- | --- |

23)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 39a

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruanne

31. detsembriks 2011 hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile sellekohase aruande.”

| 24) | Artikli 40 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Olemasolevad reitinguagentuurid võivad jätkata krediidireitingute andmist, mida artikli 4 lõikes 1 osutatud finantseerimisasutused ja teised majandusüksused võivad kasutada regulatiivsetel eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui registreerimisest keeldutakse. Registreerimisest keeldumise korral kohaldatakse artikli 24 lõikeid 4 ja 5.” |
| --- | --- |

24)

Artikli 40 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Olemasolevad reitinguagentuurid võivad jätkata krediidireitingute andmist, mida artikli 4 lõikes 1 osutatud finantseerimisasutused ja teised majandusüksused võivad kasutada regulatiivsetel eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui registreerimisest keeldutakse. Registreerimisest keeldumise korral kohaldatakse artikli 24 lõikeid 4 ja 5.”

| 25) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 40a
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed
  1.   Järelevalve- ja jõustamisalased õigused ja ülesanded reitinguagentuuride valdkonnas, mis on antud pädevatele asutustele, mis tegutsesid kas päritoluliikmesriigi pädeva asutusena või mitte, või järelevalvekolleegiumide (kolleegiumide) olemasolu korral kõnealustele kolleegiumidele, lõpetatakse 1. juulil 2011.
  Registreerimistaotlust, mille päritoluliikmesriigi pädevad asutused või asjaomane kolleegium on saanud enne 7. septembrit 2010, ei edastata siiski Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning otsuse registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta teevad kõnealused asutused ja asjaomane kolleegium.
  2.   Ilma et sellega piirataks lõike 1 teise lõigu kohaldamist, võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõendatud koopiad, mis on seotud järelevalve- ja jõustamistegevusega reitinguagentuuride valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja jõustamismeetmetega.
  3.   Lõikes 1 osutatud pädevad asutused ja kolleegiumid tagavad, et kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõendatud koopiad edastatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 1. juuliks 2011. Kõnealused pädevad asutused ja kolleegiumid osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada reitinguagentuuride valdkonna järelevalve- ja jõustamistegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.
  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste ja kolleegiumide õigusjärglasena kõigis haldus- ja õigusmenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste ja kolleegiumide järelevalve- ja jõustamistegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.
  5.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädeva asutuse poolt teostatud III jaotise I peatüki kohased reitinguagentuuride registreerimised kehtivad ka pärast pädevuse üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
  6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viib hiljemalt 1. juuliks 2014 ja oma pideva järelevalvetegevuse raames läbi vähemalt ühe uurimise iga tema järelevalvepädevusse kuuluva reitinguagentuuri kohta.” |
| --- | --- |

25)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 40a

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed

1.   Järelevalve- ja jõustamisalased õigused ja ülesanded reitinguagentuuride valdkonnas, mis on antud pädevatele asutustele, mis tegutsesid kas päritoluliikmesriigi pädeva asutusena või mitte, või järelevalvekolleegiumide (kolleegiumide) olemasolu korral kõnealustele kolleegiumidele, lõpetatakse 1. juulil 2011.

Registreerimistaotlust, mille päritoluliikmesriigi pädevad asutused või asjaomane kolleegium on saanud enne 7. septembrit 2010, ei edastata siiski Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning otsuse registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta teevad kõnealused asutused ja asjaomane kolleegium.

2.   Ilma et sellega piirataks lõike 1 teise lõigu kohaldamist, võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõendatud koopiad, mis on seotud järelevalve- ja jõustamistegevusega reitinguagentuuride valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja jõustamismeetmetega.

3.   Lõikes 1 osutatud pädevad asutused ja kolleegiumid tagavad, et kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõendatud koopiad edastatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 1. juuliks 2011. Kõnealused pädevad asutused ja kolleegiumid osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada reitinguagentuuride valdkonna järelevalve- ja jõustamistegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste ja kolleegiumide õigusjärglasena kõigis haldus- ja õigusmenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste ja kolleegiumide järelevalve- ja jõustamistegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.

5.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädeva asutuse poolt teostatud III jaotise I peatüki kohased reitinguagentuuride registreerimised kehtivad ka pärast pädevuse üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viib hiljemalt 1. juuliks 2014 ja oma pideva järelevalvetegevuse raames läbi vähemalt ühe uurimise iga tema järelevalvepädevusse kuuluva reitinguagentuuri kohta.”

| 26) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

26)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 27) | Lisatakse uued lisad, mis on esitatud käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

27)

Lisatakse uued lisad, mis on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. mai 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

GYŐRI E.

---

(1)  ELT C 337, 14.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 37.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. aprilli 2011. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

4

(5)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

5

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

6

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

7

(8)  EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3.

8

(9)  EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1.

9

(10)  ELT L 323, 9.12.2005, lk 1.

10

(11)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.”;

11

(12)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.”;

12

(13)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

13

(14)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

14

(15)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.”

15

(16)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.”

16

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1060/2009 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A jao punkti 2 viimane lõik asendatakse järgmisega:
  „Haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete arvamusi punktides a–d osutatud küsimustes tutvustatakse haldus- või järelevalvenõukogule korrapäraselt ja need tehakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks taotluse korral.” |
| --- | --- |

1)

A jao punkti 2 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete arvamusi punktides a–d osutatud küsimustes tutvustatakse haldus- või järelevalvenõukogule korrapäraselt ja need tehakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks taotluse korral.”

| 2) | B jao punkti 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „8. | Punktis 7 osutatud andmeid ja kontrollijälgi hoitakse registreeritud reitinguagentuuri ruumides vähemalt viis aastat ning need tehakse taotluse korral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks.” |
| --- | --- | --- |

2)

B jao punkti 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„8.

Punktis 7 osutatud andmeid ja kontrollijälgi hoitakse registreeritud reitinguagentuuri ruumides vähemalt viis aastat ning need tehakse taotluse korral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks.”

| 3) | E jao II osa punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „2) | kord aastas esitab reitinguagentuur järgmise teabe:






  a) | reitinguagentuuri 20 suurema kliendi nimekiri neilt saadava sissetuleku alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

E jao II osa punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2)

kord aastas esitab reitinguagentuur järgmise teabe:

a)

reitinguagentuuri 20 suurema kliendi nimekiri neilt saadava sissetuleku alusel;

| b) | reitinguagentuuri selliste klientide nimekiri, kelle panus reitinguagentuuri sissetuleku kasvumäära ületas eelmisel majandusaastal reitinguagentuuri kogutulu kasvumäära rohkem kui 1,5 kordselt. Iga selline klient lisatakse sellesse nimekirja üksnes sellel aastal, mil see moodustas reitinguagentuuri ülemaailmsest kogutulust ülemaailmsel tasandil rohkem kui 0,25 %, ja |
| --- | --- |

b)

reitinguagentuuri selliste klientide nimekiri, kelle panus reitinguagentuuri sissetuleku kasvumäära ületas eelmisel majandusaastal reitinguagentuuri kogutulu kasvumäära rohkem kui 1,5 kordselt. Iga selline klient lisatakse sellesse nimekirja üksnes sellel aastal, mil see moodustas reitinguagentuuri ülemaailmsest kogutulust ülemaailmsel tasandil rohkem kui 0,25 %, ja

| c) | aasta jooksul antud krediidireitingute nimekiri, millest on näha omaalgatuslike krediidireitingute osakaal.” |
| --- | --- |

c)

aasta jooksul antud krediidireitingute nimekiri, millest on näha omaalgatuslike krediidireitingute osakaal.”

---

II LISA

Määrusele (EÜ) nr 1060/2009 lisatakse järgmised lisad:

III LISA

Artikli 24 lõikes 1 ja artikli 36a lõikes 1 nimetatud rikkumiste loend

I.   Huvide konfliktide, organisatsiooniliste või tegevusnõuetega seotud rikkumised

| 1. | Reitinguagentuur rikub artikli 4 lõiget 3, kinnitades kolmandas riigis antud krediidireitingu, ilma et kõnealuses lõikes loetletud tingimused oleksid täidetud, välja arvatud, kui kõnealuse rikkumise aluseks olevad asjaolud ei ole reitinguagentuurile teada või tema kontrolli all. |
| --- | --- |

1.

Reitinguagentuur rikub artikli 4 lõiget 3, kinnitades kolmandas riigis antud krediidireitingu, ilma et kõnealuses lõikes loetletud tingimused oleksid täidetud, välja arvatud, kui kõnealuse rikkumise aluseks olevad asjaolud ei ole reitinguagentuurile teada või tema kontrolli all.

| 2. | Reitinguagentuur rikub artikli 4 lõike 4 teist lõiku, kinnitades kolmandas riigis antud krediidireitingu käesoleva määruse nõuetest kõrvalehoidmise eesmärgil. |
| --- | --- |

2.

Reitinguagentuur rikub artikli 4 lõike 4 teist lõiku, kinnitades kolmandas riigis antud krediidireitingu käesoleva määruse nõuetest kõrvalehoidmise eesmärgil.

| 3. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 1, jättes loomata haldus- või järelevalvenõukogu. |
| --- | --- |

3.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 1, jättes loomata haldus- või järelevalvenõukogu.

| 4. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 esimese lõiguga, jättes tagamata, et reitinguagentuuri ärihuvid ei kahjusta krediidireitingualase tegevuse sõltumatust ja täpsust. |
| --- | --- |

4.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 esimese lõiguga, jättes tagamata, et reitinguagentuuri ärihuvid ei kahjusta krediidireitingualase tegevuse sõltumatust ja täpsust.

| 5. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 teise lõiguga, nimetades ametisse kõrgema juhtkonna, kellel ei ole hea maine, piisavad oskused ega kogemused või kes ei suuda tagada reitinguagentuuri usaldusväärset ja kindlat juhtimist. |
| --- | --- |

5.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 teise lõiguga, nimetades ametisse kõrgema juhtkonna, kellel ei ole hea maine, piisavad oskused ega kogemused või kes ei suuda tagada reitinguagentuuri usaldusväärset ja kindlat juhtimist.

| 6. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 kolmanda lõiguga, jättes haldus- või järelevalvenõukokku määramata nõutud arvu sõltumatuid liikmeid. |
| --- | --- |

6.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 kolmanda lõiguga, jättes haldus- või järelevalvenõukokku määramata nõutud arvu sõltumatuid liikmeid.

| 7. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 neljanda lõiguga, sidudes oma haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete tasustamise reitinguagentuuri majandustulemustega või kui tasustamine ei ole selliselt korraldatud, et oleks tagatud sõltumatute liikmete sõltumatus või määrates oma haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete teenistusaja pikkuseks perioodi, mis ületab viit aastat või mis on pikendatav, või kui haldus- või järelevalvenõukogu liikme saab ametist vabastada muudel alustel kui ebasobiv käitumine või kutsealane puudulikkus. |
| --- | --- |

7.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 neljanda lõiguga, sidudes oma haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete tasustamise reitinguagentuuri majandustulemustega või kui tasustamine ei ole selliselt korraldatud, et oleks tagatud sõltumatute liikmete sõltumatus või määrates oma haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete teenistusaja pikkuseks perioodi, mis ületab viit aastat või mis on pikendatav, või kui haldus- või järelevalvenõukogu liikme saab ametist vabastada muudel alustel kui ebasobiv käitumine või kutsealane puudulikkus.

| 8. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 viienda lõiguga, nimetades ametisse haldus- või järelevalvenõukogu liikmed, kellel ei ole piisavaid teadmisi finantsteenuste valdkonnas, või kui reitinguagentuur annab krediidireitinguid struktureeritud finantsinstrumentide kohta, mitte nimetades vähemalt ühte sõltumatut liiget ja ühte haldusnõukogu liiget, kellel on põhjalikud teadmised ning tipptasemel kogemus struktureeritud finantsinstrumentide turgude valdkonnas. |
| --- | --- |

8.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 viienda lõiguga, nimetades ametisse haldus- või järelevalvenõukogu liikmed, kellel ei ole piisavaid teadmisi finantsteenuste valdkonnas, või kui reitinguagentuur annab krediidireitinguid struktureeritud finantsinstrumentide kohta, mitte nimetades vähemalt ühte sõltumatut liiget ja ühte haldusnõukogu liiget, kellel on põhjalikud teadmised ning tipptasemel kogemus struktureeritud finantsinstrumentide turgude valdkonnas.

| 9. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 kuuenda lõiguga, jättes tagamata, et haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatud liikmed teostavad järelevalvet kõnealuse punkti kuuendas lõigus osutatud küsimuste üle. |
| --- | --- |

9.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 kuuenda lõiguga, jättes tagamata, et haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatud liikmed teostavad järelevalvet kõnealuse punkti kuuendas lõigus osutatud küsimuste üle.

| 10. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 seitsmenda lõiguga, jättes tagamata, et haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatud liikmed esitavad haldus- või järelevalvenõukogule korrapäraselt oma arvamusi seoses küsimustega, millele on viidatud kõnealuse punkti kuuendas lõigus, ning et need arvamused tehakse taotluse korral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

10.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 2 seitsmenda lõiguga, jättes tagamata, et haldus- või järelevalvenõukogu sõltumatud liikmed esitavad haldus- või järelevalvenõukogule korrapäraselt oma arvamusi seoses küsimustega, millele on viidatud kõnealuse punkti kuuendas lõigus, ning et need arvamused tehakse taotluse korral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks.

| 11. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 3, jättes koostamata piisavad tegevuspõhimõtted ja menetlused, mis tagavad, et täidetakse käesoleva määrusega reitinguagentuurile kehtestatud kohustusi. |
| --- | --- |

11.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 3, jättes koostamata piisavad tegevuspõhimõtted ja menetlused, mis tagavad, et täidetakse käesoleva määrusega reitinguagentuurile kehtestatud kohustusi.

| 12. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 4, kui tal ei ole usaldusväärset juhtimis- ja raamatupidamise korda, sisekontrollimehhanismi, tõhusaid riskianalüüsi menetlusi või infotöötlussüsteemide kontrolli- ja järelevalvekorda või kui ei rakendata või ei hoita töös otsuste vastuvõtmise menetlusi või kõnealuses punktis osutatud organisatsioonilist struktuuri. |
| --- | --- |

12.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 4, kui tal ei ole usaldusväärset juhtimis- ja raamatupidamise korda, sisekontrollimehhanismi, tõhusaid riskianalüüsi menetlusi või infotöötlussüsteemide kontrolli- ja järelevalvekorda või kui ei rakendata või ei hoita töös otsuste vastuvõtmise menetlusi või kõnealuses punktis osutatud organisatsioonilist struktuuri.

| 13. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 5, jättes moodustamata või hoidmata töös täitmiskontrolli funktsiooni osakonda (täitmiskontrolli osakond), mis tegutseb püsivalt ja tulemuslikult ning on oma tegevuses sõltumatu. |
| --- | --- |

13.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 5, jättes moodustamata või hoidmata töös täitmiskontrolli funktsiooni osakonda (täitmiskontrolli osakond), mis tegutseb püsivalt ja tulemuslikult ning on oma tegevuses sõltumatu.

| 14. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 6 esimese lõiguga, jättes tagamata kõnealuse punkti esimeses lõigus määratletud nende tingimuste täitmise, millega võimaldatakse täitmiskontrolli osakonnal täita oma ülesanded nõuetekohaselt või sõltumatult. |
| --- | --- |

14.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punkti 6 esimese lõiguga, jättes tagamata kõnealuse punkti esimeses lõigus määratletud nende tingimuste täitmise, millega võimaldatakse täitmiskontrolli osakonnal täita oma ülesanded nõuetekohaselt või sõltumatult.

| 15. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 7, jättes kehtestamata asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise või halduskorra, et vältida, tuvastada, kõrvaldada või asjakohaselt juhtida ja avalikustada huvide konflikte, millele on osutatud I lisa B jao punktis 1 või jättes korraldamata, et teavet säilitatakse kõigi oluliste krediidireitingualase tegevuse sõltumatuse ohtude kohta, sealhulgas ohtude kohta seoses I lisa C jaos osutatud eeskirjadega, mida kohaldatakse krediidireitingu analüütikute suhtes, ning ohtude leevendamiseks kohaldatud kaitsemeetmete kohta. |
| --- | --- |

15.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 7, jättes kehtestamata asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise või halduskorra, et vältida, tuvastada, kõrvaldada või asjakohaselt juhtida ja avalikustada huvide konflikte, millele on osutatud I lisa B jao punktis 1 või jättes korraldamata, et teavet säilitatakse kõigi oluliste krediidireitingualase tegevuse sõltumatuse ohtude kohta, sealhulgas ohtude kohta seoses I lisa C jaos osutatud eeskirjadega, mida kohaldatakse krediidireitingu analüütikute suhtes, ning ohtude leevendamiseks kohaldatud kaitsemeetmete kohta.

| 16. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 8, jättes rakendamata asjakohaseid süsteeme, ressursse ja menetlusi, et tagada krediidireitingute andmise jätkuvus ja korrapärasus. |
| --- | --- |

16.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 8, jättes rakendamata asjakohaseid süsteeme, ressursse ja menetlusi, et tagada krediidireitingute andmise jätkuvus ja korrapärasus.

| 17. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 9, jättes kehtestamata järelevalve, mis vastab järgmistele tingimustele:






  a) | selle käigus vaadatakse korrapäraselt läbi meetodid, mudelid ja põhilised hindamiseeldused või nende olulised muudatused, või nende meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste asjakohasus, kui neid kasutatakse või neid kavatsetakse kasutada uute finantsinstrumentide hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

17.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 9, jättes kehtestamata järelevalve, mis vastab järgmistele tingimustele:

a)

selle käigus vaadatakse korrapäraselt läbi meetodid, mudelid ja põhilised hindamiseeldused või nende olulised muudatused, või nende meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste asjakohasus, kui neid kasutatakse või neid kavatsetakse kasutada uute finantsinstrumentide hindamiseks;

| b) | mis on sõltumatud ärivaldkondadest, mis käsitlevad krediidireitingu andmist, või |
| --- | --- |

b)

mis on sõltumatud ärivaldkondadest, mis käsitlevad krediidireitingu andmist, või

| c) | mis annab aru haldus- ja järelevalvenõukogu liikmetele. |
| --- | --- |

c)

mis annab aru haldus- ja järelevalvenõukogu liikmetele.

| 18. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 10, jättes jälgimata ja hindamata oma süsteemide piisavust ja tõhusust, sisekontrollimehhanismi ja vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud korda ning võtmata asjakohaseid meetmeid puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

18.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa A jao punktiga 10, jättes jälgimata ja hindamata oma süsteemide piisavust ja tõhusust, sisekontrollimehhanismi ja vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud korda ning võtmata asjakohaseid meetmeid puuduste kõrvaldamiseks.

| 19. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 1, jättes tuvastamata ja kõrvaldamata või juhtimata ja avalikustamata selgelt või nähtavalt igasuguse tegeliku või võimaliku huvide konflikti, mis võib mõjutada tema krediidireitingu analüütikute, töötajate ning kõigi teiste selliste füüsiliste isikute analüüse või otsuseid, kelle teenuseid reitinguagentuur kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud krediidireitingute andmisega, või krediidireitinguid heakskiitvate isikute analüüse või otsuseid. |
| --- | --- |

19.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 1, jättes tuvastamata ja kõrvaldamata või juhtimata ja avalikustamata selgelt või nähtavalt igasuguse tegeliku või võimaliku huvide konflikti, mis võib mõjutada tema krediidireitingu analüütikute, töötajate ning kõigi teiste selliste füüsiliste isikute analüüse või otsuseid, kelle teenuseid reitinguagentuur kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud krediidireitingute andmisega, või krediidireitinguid heakskiitvate isikute analüüse või otsuseid.

| 20. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 3 esimese lõiguga, andes krediidireitingu kõnealuse punkti esimeses lõigus osutatud mistahes asjaoludel või jättes olemasoleva krediidireitingu korral viivitamata avalikustamata, et krediidireiting võib olla mõjutatud kõnealustest asjaoludest. |
| --- | --- |

20.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 3 esimese lõiguga, andes krediidireitingu kõnealuse punkti esimeses lõigus osutatud mistahes asjaoludel või jättes olemasoleva krediidireitingu korral viivitamata avalikustamata, et krediidireiting võib olla mõjutatud kõnealustest asjaoludest.

| 21. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 3 teise lõiguga, hindamata koheselt, kas on põhjust antud krediidireiting ümber hinnata või tühistada. |
| --- | --- |

21.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 3 teise lõiguga, hindamata koheselt, kas on põhjust antud krediidireiting ümber hinnata või tühistada.

| 22. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 4 esimese lõiguga, pakkudes hinnatavale ettevõttele või seotud kolmandale isikule konsultatsiooni- või nõustamisteenuseid seoses kõnealuse hinnatava ettevõtte või seotud kolmanda isiku korporatiivse või õigusliku struktuuri, vara ja kohustuste või tegevusega. |
| --- | --- |

22.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 4 esimese lõiguga, pakkudes hinnatavale ettevõttele või seotud kolmandale isikule konsultatsiooni- või nõustamisteenuseid seoses kõnealuse hinnatava ettevõtte või seotud kolmanda isiku korporatiivse või õigusliku struktuuri, vara ja kohustuste või tegevusega.

| 23. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 4 kolmanda lõiguga, jättes tagamata, et kõrvalteenuste osutamine ei tekita huvide konflikti tema krediidireitingualase tegevusega. |
| --- | --- |

23.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 4 kolmanda lõiguga, jättes tagamata, et kõrvalteenuste osutamine ei tekita huvide konflikti tema krediidireitingualase tegevusega.

| 24. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 5, jättes tagamata, et krediidireitingu analüütikud või krediidireitingut heaks kiitvad isikud ei tee ettepanekuid ega soovitusi seoses selliste struktureeritud finantsinstrumentide kujundamisega, mille kohta reitinguagentuur annab krediidireitingu. |
| --- | --- |

24.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 5, jättes tagamata, et krediidireitingu analüütikud või krediidireitingut heaks kiitvad isikud ei tee ettepanekuid ega soovitusi seoses selliste struktureeritud finantsinstrumentide kujundamisega, mille kohta reitinguagentuur annab krediidireitingu.

| 25. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 6, jättes kujundamata oma aruandlus- või sidekanalid, et tagada B jao punktis 1 osutatud isikute sõltumatus reitinguagentuuri teistest tegevustest, mida teostatakse kaubanduslikel alustel. |
| --- | --- |

25.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 6, jättes kujundamata oma aruandlus- või sidekanalid, et tagada B jao punktis 1 osutatud isikute sõltumatus reitinguagentuuri teistest tegevustest, mida teostatakse kaubanduslikel alustel.

| 26. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 8 teise lõiguga, kui registreid ei säilitata vähemalt kolme aasta jooksul reitinguagentuuri tegevuse lõpetamisest. |
| --- | --- |

26.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 8 teise lõiguga, kui registreid ei säilitata vähemalt kolme aasta jooksul reitinguagentuuri tegevuse lõpetamisest.

| 27. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 1, jättes tagamata, et krediidireitingu analüütikutel, reitinguagentuuri töötajatel ning kõigil teistel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid reitinguagentuur kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud krediidireitingualase tegevusega, oleks asjakohased teadmised ja kogemused neile määratud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

27.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 1, jättes tagamata, et krediidireitingu analüütikutel, reitinguagentuuri töötajatel ning kõigil teistel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid reitinguagentuur kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud krediidireitingualase tegevusega, oleks asjakohased teadmised ja kogemused neile määratud ülesannete täitmiseks.

| 28. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 2, jättes tagamata, et artikli 7 lõikes 1 osutatud isikud ei algata palga või tasustamisega seotud läbirääkimisi ega osale taolistel läbirääkimistel ühegi hinnatava ettevõtte, seotud kolmanda isiku või isikuga, kes otseselt või kaudselt kontrollib hinnatavat ettevõtet. |
| --- | --- |

28.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 2, jättes tagamata, et artikli 7 lõikes 1 osutatud isikud ei algata palga või tasustamisega seotud läbirääkimisi ega osale taolistel läbirääkimistel ühegi hinnatava ettevõtte, seotud kolmanda isiku või isikuga, kes otseselt või kaudselt kontrollib hinnatavat ettevõtet.

| 29. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punkti 3 alapunktiga a, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isikud võtavad kõik mõistlikud meetmed, et kaitsta reitinguagentuuri valduses olevat vara ja registreid pettuse, varguse või väärkasutamise eest, võttes arvesse tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning tema krediidireitingualase tegevuse iseloomu ja ulatust. |
| --- | --- |

29.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punkti 3 alapunktiga a, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isikud võtavad kõik mõistlikud meetmed, et kaitsta reitinguagentuuri valduses olevat vara ja registreid pettuse, varguse või väärkasutamise eest, võttes arvesse tema äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust ning tema krediidireitingualase tegevuse iseloomu ja ulatust.

| 30. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 5, avaldades negatiivset mõju C jao punktis 1 osutatud isikule, kes leiab, et kõnealuse lõigu punktis 1 osutatud teine isik on olnud seotud tegevusega, mida kõnealune isik peab ebaseaduslikuks, ning kes teavitab sellest viivitamata täitmiskontrolli ülesandeid täitvat töötajat. |
| --- | --- |

30.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 5, avaldades negatiivset mõju C jao punktis 1 osutatud isikule, kes leiab, et kõnealuse lõigu punktis 1 osutatud teine isik on olnud seotud tegevusega, mida kõnealune isik peab ebaseaduslikuks, ning kes teavitab sellest viivitamata täitmiskontrolli ülesandeid täitvat töötajat.

| 31. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 6, jättes läbi vaatamata töölt lahkunud krediidireitingu analüütiku asjakohase töö, mille ta on teinud lahkumisele eelnenud kahe aasta jooksul, kui kõnealune analüütik ühineb hinnatud ettevõttega, millele krediidireitingu andmisega ta on olnud seotud, või finantsettevõttega, kellega tal on olnud kokkupuuteid oma töökohustuste täitmise ajal reitinguagentuuris. |
| --- | --- |

31.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 6, jättes läbi vaatamata töölt lahkunud krediidireitingu analüütiku asjakohase töö, mille ta on teinud lahkumisele eelnenud kahe aasta jooksul, kui kõnealune analüütik ühineb hinnatud ettevõttega, millele krediidireitingu andmisega ta on olnud seotud, või finantsettevõttega, kellega tal on olnud kokkupuuteid oma töökohustuste täitmise ajal reitinguagentuuris.

| 32. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 1, jättes tagamata, et kõnealuses punktis osutatud isik ei osta, müü ega seo end kõnealuses punktis osutatud finantsinstrumendi tehinguga. |
| --- | --- |

32.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 1, jättes tagamata, et kõnealuses punktis osutatud isik ei osta, müü ega seo end kõnealuses punktis osutatud finantsinstrumendi tehinguga.

| 33. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 2, jättes tagamata, et kõnealuse jao punktis 2 osutatud isik ei osale krediidireitingu määramisel ega mõjuta seda mingil viisil. |
| --- | --- |

33.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 2, jättes tagamata, et kõnealuse jao punktis 2 osutatud isik ei osale krediidireitingu määramisel ega mõjuta seda mingil viisil.

| 34. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 seoses I lisa C jao punkti 3 alapunktidega b, c ja d, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isik ei avalda, kasuta ega jaga kõnealustes punktides osutatud teavet. |
| --- | --- |

34.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 seoses I lisa C jao punkti 3 alapunktidega b, c ja d, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isik ei avalda, kasuta ega jaga kõnealustes punktides osutatud teavet.

| 35. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 4, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isik ei küsi ega võta vastu raha, kingitusi või teeneid mitte kelleltki, kellega reitinguagentuur on ärisuhetes. |
| --- | --- |

35.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 4, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isik ei küsi ega võta vastu raha, kingitusi või teeneid mitte kelleltki, kellega reitinguagentuur on ärisuhetes.

| 36. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 7, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isik ei asu olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud kolmanda isiku juures enne kuue kuu möödumist krediidireitingu andmisest. |
| --- | --- |

36.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 3 koostoimes I lisa C jao punktiga 7, jättes tagamata, et C jao punktis 1 osutatud isik ei asu olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud kolmanda isiku juures enne kuue kuu möödumist krediidireitingu andmisest.

| 37. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 esimese lõigu alapunktiga a, jättes tagamata, et juhtiv krediidireitingu analüütik ei ole üle nelja aasta seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud sama hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikutega. |
| --- | --- |

37.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 esimese lõigu alapunktiga a, jättes tagamata, et juhtiv krediidireitingu analüütik ei ole üle nelja aasta seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud sama hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikutega.

| 38. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 esimese lõigu alapunktiga b, jättes tagamata, et krediidireitingu analüütik ei ole üle viie aasta seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud sama hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikutega. |
| --- | --- |

38.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 esimese lõigu alapunktiga b, jättes tagamata, et krediidireitingu analüütik ei ole üle viie aasta seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud sama hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikutega.

| 39. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 esimese lõigu alapunktiga c, jättes tagamata, et krediidireitinguid heakskiitev isik ei ole üle seitsme aasta seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud sama hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikutega. |
| --- | --- |

39.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 esimese lõigu alapunktiga c, jättes tagamata, et krediidireitinguid heakskiitev isik ei ole üle seitsme aasta seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud sama hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikutega.

| 40. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 teise lõiguga, jättes tagamata, et kõnealuse punkti esimese lõigu alapunktides a b ja c osutatud isikud ei ole seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud hinnatava asutuse või kõnealustes punktides osutatud kolmandate isikutega, kahe aasta jooksul alates nimetatud punktides sätestatud tähtaja lõpust. |
| --- | --- |

40.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 4 koostoimes I lisa C jao punkti 8 teise lõiguga, jättes tagamata, et kõnealuse punkti esimese lõigu alapunktides a b ja c osutatud isikud ei ole seotud krediidireitingualase tegevusega, mis on seotud hinnatava asutuse või kõnealustes punktides osutatud kolmandate isikutega, kahe aasta jooksul alates nimetatud punktides sätestatud tähtaja lõpust.

| 41. | Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 5, seades sisse tasustamise ja soorituse hindamise, mis sõltub tulust, mida reitinguagentuur saab hinnatavatelt ettevõtetelt või seotud kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

41.

Reitinguagentuur rikub artikli 7 lõiget 5, seades sisse tasustamise ja soorituse hindamise, mis sõltub tulust, mida reitinguagentuur saab hinnatavatelt ettevõtetelt või seotud kolmandatelt isikutelt.

| 42. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõiget 2, jättes võtmata, rakendamata või jõustamata asjakohaseid meetmeid, et tagada tema antavate krediidireitingute põhinemine kogu reitinguagentuurile kättesaadava teabe põhjalikul analüüsil, mis on analüüsimise seisukohalt vastavalt reitingu andmise meetoditele asjakohane. |
| --- | --- |

42.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõiget 2, jättes võtmata, rakendamata või jõustamata asjakohaseid meetmeid, et tagada tema antavate krediidireitingute põhinemine kogu reitinguagentuurile kättesaadava teabe põhjalikul analüüsil, mis on analüüsimise seisukohalt vastavalt reitingu andmise meetoditele asjakohane.

| 43. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõiget 3, jättes kasutamata krediidireitingu andmise meetodeid, mis on ranged, süsteemsed, järjepidevad ja rajanevad ajaloolisel kogemusel põhineval valideerimisprotseduuril, sealhulgas järeltestimisel. |
| --- | --- |

43.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõiget 3, jättes kasutamata krediidireitingu andmise meetodeid, mis on ranged, süsteemsed, järjepidevad ja rajanevad ajaloolisel kogemusel põhineval valideerimisprotseduuril, sealhulgas järeltestimisel.

| 44. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 4 esimest lõiku, keeldudes krediidireitingu andmisest ettevõtte või finantsinstrumendi kohta seetõttu, et osa ettevõttest või finantsinstrumendist on saanud varasema hinnangu teiselt reitinguagentuurilt. |
| --- | --- |

44.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 4 esimest lõiku, keeldudes krediidireitingu andmisest ettevõtte või finantsinstrumendi kohta seetõttu, et osa ettevõttest või finantsinstrumendist on saanud varasema hinnangu teiselt reitinguagentuurilt.

| 45. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 4 teist lõiku, jättes säilitamata andmed kõikide juhtude kohta, mil asutus on krediidireitingu andmise käigus muutnud teise reitinguagentuuri koostatud krediidireitinguid alusvara või struktureeritud finantsinstrumentide kohta, ja jättes esitamata erineva hinnangu põhjuse. |
| --- | --- |

45.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 4 teist lõiku, jättes säilitamata andmed kõikide juhtude kohta, mil asutus on krediidireitingu andmise käigus muutnud teise reitinguagentuuri koostatud krediidireitinguid alusvara või struktureeritud finantsinstrumentide kohta, ja jättes esitamata erineva hinnangu põhjuse.

| 46. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõke 5 esimest lauset, jättes oma krediidireitingud jälgimata või jättes läbi vaatamata oma krediidireitingud ja meetodid järjepidevalt ja vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

46.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõke 5 esimest lauset, jättes oma krediidireitingud jälgimata või jättes läbi vaatamata oma krediidireitingud ja meetodid järjepidevalt ja vähemalt kord aastas.

| 47. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 5 teist lauset, jättes kehtestamata sisekorra, et jälgida makromajanduslike ja finantsturgude tingimustes toimunud muutuste mõju krediidireitingutele. |
| --- | --- |

47.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 5 teist lauset, jättes kehtestamata sisekorra, et jälgida makromajanduslike ja finantsturgude tingimustes toimunud muutuste mõju krediidireitingutele.

| 48. | Kui krediidireitingute andmisel kasutatavad meetodid, mudelid või põhilised hindamiseeldused on muutunud, rikub reitinguagentuur artikli 8 lõike 6 punkti b, jättes vastavalt kõnealusele punktile läbi vaatamata muudatusest mõjutatud krediidireitingud või jättes kõnealused krediidireitingud läbivaatamiseks esitamata. |
| --- | --- |

48.

Kui krediidireitingute andmisel kasutatavad meetodid, mudelid või põhilised hindamiseeldused on muutunud, rikub reitinguagentuur artikli 8 lõike 6 punkti b, jättes vastavalt kõnealusele punktile läbi vaatamata muudatusest mõjutatud krediidireitingud või jättes kõnealused krediidireitingud läbivaatamiseks esitamata.

| 49. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 6 punkti c, jättes ümber hindamata krediidireitingu, mis põhineb meetoditel, mudelitel või põhilistel hindamiseeldustel, mida muudetakse, kui need muudatused kokku mõjutavad kõnealust krediidireitingut. |
| --- | --- |

49.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 6 punkti c, jättes ümber hindamata krediidireitingu, mis põhineb meetoditel, mudelitel või põhilistel hindamiseeldustel, mida muudetakse, kui need muudatused kokku mõjutavad kõnealust krediidireitingut.

| 50. | Reitinguagentuur rikub artiklit 9, tellides allhanke korras olulisi tööülesandeid viisil, mis kahjustab oluliselt reitinguagentuuri sisekontrolli kvaliteeti või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet teostada järelevalvet selle üle, kas reitinguagentuur täidab käesoleva määruse kohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

50.

Reitinguagentuur rikub artiklit 9, tellides allhanke korras olulisi tööülesandeid viisil, mis kahjustab oluliselt reitinguagentuuri sisekontrolli kvaliteeti või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet teostada järelevalvet selle üle, kas reitinguagentuur täidab käesoleva määruse kohaseid kohustusi.

| 51. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 2 koostoimes I lisa D jao I osa punkti 4 teise lõiguga, kui annab krediidireitingu või ei tühista olemasolevat krediidireitingut olukorras, mil puuduvad usaldusväärsed andmed või kui uut liiki finantsinstrumendi struktuur või olemasoleva teabe kvaliteet ei ole piisav või kui tekib küsimus, kas reitinguagentuur saab anda usaldusväärse krediidireitingu. |
| --- | --- |

51.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 2 koostoimes I lisa D jao I osa punkti 4 teise lõiguga, kui annab krediidireitingu või ei tühista olemasolevat krediidireitingut olukorras, mil puuduvad usaldusväärsed andmed või kui uut liiki finantsinstrumendi struktuur või olemasoleva teabe kvaliteet ei ole piisav või kui tekib küsimus, kas reitinguagentuur saab anda usaldusväärse krediidireitingu.

| 52. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 6, kasutades Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või mis tahes pädeva asutuse nime viisil, millest võiks järeldada või jääda mulje, nagu oleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või asjaomane pädev asutus andnud reitinguagentuuri antud krediidireitingutele või igasugusele krediidireitingualasele tegevusele kinnituse või heakskiidu. |
| --- | --- |

52.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 6, kasutades Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või mis tahes pädeva asutuse nime viisil, millest võiks järeldada või jääda mulje, nagu oleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või asjaomane pädev asutus andnud reitinguagentuuri antud krediidireitingutele või igasugusele krediidireitingualasele tegevusele kinnituse või heakskiidu.

| 53. | Reitinguagentuur rikub artiklit 13, küsides artiklite 8–12 kohaselt antava teabe eest tasu. |
| --- | --- |

53.

Reitinguagentuur rikub artiklit 13, küsides artiklite 8–12 kohaselt antava teabe eest tasu.

| 54. | Reitinguagentuur rikub artikli 14 lõiget 1, kui ta ei taotle registreerimist artikli 2 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel ja eeldusel, et tegemist on liidus asutatud juriidilise isikuga. |
| --- | --- |

54.

Reitinguagentuur rikub artikli 14 lõiget 1, kui ta ei taotle registreerimist artikli 2 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel ja eeldusel, et tegemist on liidus asutatud juriidilise isikuga.

II.   Järelevalvetegevust takistavad rikkumised

| 1. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 7, jättes korraldamata kõnealuste sätetega nõutud oma krediidireitingualase tegevuse andmete ja kontrollijälgede säilitamise. |
| --- | --- |

1.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 7, jättes korraldamata kõnealuste sätetega nõutud oma krediidireitingualase tegevuse andmete ja kontrollijälgede säilitamise.

| 2. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 8 esimese lõiguga, mitte säilitades oma asukohas kõnealuse jao punktis 7 osutatud andmeid või kontrollijälgi vähemalt viis aastat või jättes need andmed või kontrollijäljed Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viimase nõudmisel kättesaadavaks tegemata. |
| --- | --- |

2.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 8 esimese lõiguga, mitte säilitades oma asukohas kõnealuse jao punktis 7 osutatud andmeid või kontrollijälgi vähemalt viis aastat või jättes need andmed või kontrollijäljed Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viimase nõudmisel kättesaadavaks tegemata.

| 3. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 9, mitte säilitades registreid, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmanda isiku õigused ja kohustused vastavalt krediidireitingu teenuse pakkumise lepingule, vähemalt nii kaua, kuni kehtib suhe hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikute vahel. |
| --- | --- |

3.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 9, mitte säilitades registreid, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmanda isiku õigused ja kohustused vastavalt krediidireitingu teenuse pakkumise lepingule, vähemalt nii kaua, kuni kehtib suhe hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate isikute vahel.

| 4. | Reitinguagentuur rikub artikli 11 lõiget 2, jättes tagamata juurdepääsu nõutud teabele või esitades selle teabe kõnealuses lõikes nõutust erinevas formaadis. |
| --- | --- |

4.

Reitinguagentuur rikub artikli 11 lõiget 2, jättes tagamata juurdepääsu nõutud teabele või esitades selle teabe kõnealuses lõikes nõutust erinevas formaadis.

| 5. | Reitinguagentuur rikub artikli 11 lõiget 3 koostoimes I lisa E jao I osa punktiga 2, jättes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitamata enda poolt osutatavate kõrvalteenuste loetelu. |
| --- | --- |

5.

Reitinguagentuur rikub artikli 11 lõiget 3 koostoimes I lisa E jao I osa punktiga 2, jättes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitamata enda poolt osutatavate kõrvalteenuste loetelu.

| 6. | Reitinguagentuur rikub artikli 14 lõike 3 teist lõiku, jättes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitamata kõnealuse lõigu kohaselt esmase taotlemise tingimuste mis tahes olulistest muutustest. |
| --- | --- |

6.

Reitinguagentuur rikub artikli 14 lõike 3 teist lõiku, jättes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitamata kõnealuse lõigu kohaselt esmase taotlemise tingimuste mis tahes olulistest muutustest.

| 7. | Reitinguagentuur rikub artikli 23b lõiget 1, andes ebaõiget või eksitavat teavet vastuseks artikli 23b lõike 2 alusel esitatud lihtteabenõudele või artikli 23b lõike 3 alusel koostatud otsusele teabe esitamise kohta. |
| --- | --- |

7.

Reitinguagentuur rikub artikli 23b lõiget 1, andes ebaõiget või eksitavat teavet vastuseks artikli 23b lõike 2 alusel esitatud lihtteabenõudele või artikli 23b lõike 3 alusel koostatud otsusele teabe esitamise kohta.

| 8. | Reitinguagentuur rikub artikli 23c lõike 1 punkti c, andes ebaõigeid või eksitavaid vastuseid kõnealuse punkti alusel esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

8.

Reitinguagentuur rikub artikli 23c lõike 1 punkti c, andes ebaõigeid või eksitavaid vastuseid kõnealuse punkti alusel esitatud küsimustele.

III.   Avalikustamise sätetega seotud rikkumised

| 1. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 2, jättes avalikustamata hinnatavate ettevõtete või seotud kolmandate isikute nimed, kellelt ta saab üle 5 % oma aastatulust. |
| --- | --- |

1.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punktiga 2, jättes avalikustamata hinnatavate ettevõtete või seotud kolmandate isikute nimed, kellelt ta saab üle 5 % oma aastatulust.

| 2. | Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 4 kolmanda lõigu teise poolega, jättes lõpparuandes avalikustamata, milliseid kõrvalteenuseid hinnatavale ettevõttele või sellega seotud kolmandale isikule osutati. |
| --- | --- |

2.

Reitinguagentuur rikub artikli 6 lõiget 2 koostoimes I lisa B jao punkti 4 kolmanda lõigu teise poolega, jättes lõpparuandes avalikustamata, milliseid kõrvalteenuseid hinnatavale ettevõttele või sellega seotud kolmandale isikule osutati.

| 3. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõiget 1, jättes avalikustamata krediidireitingualases tegevuses kasutatavad meetodid, mudelid või põhilised hindamiseeldused, nagu on kirjeldatud I lisa E jao I osa punktis 5. |
| --- | --- |

3.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõiget 1, jättes avalikustamata krediidireitingualases tegevuses kasutatavad meetodid, mudelid või põhilised hindamiseeldused, nagu on kirjeldatud I lisa E jao I osa punktis 5.

| 4. | Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 6 punkti a, jättes meetodite, mudelite või põhiliste hindamiseelduste muutumisel viivitamata avalikustamata krediidireitingute tõenäolise ulatuse, mida muudatus mõjutab, või avalikustades selle, kuid mitte kasutades sama kommunikatsioonivahendit, mida kasutati asjaomaste krediidireitingute avalikustamisel. |
| --- | --- |

4.

Reitinguagentuur rikub artikli 8 lõike 6 punkti a, jättes meetodite, mudelite või põhiliste hindamiseelduste muutumisel viivitamata avalikustamata krediidireitingute tõenäolise ulatuse, mida muudatus mõjutab, või avalikustades selle, kuid mitte kasutades sama kommunikatsioonivahendit, mida kasutati asjaomaste krediidireitingute avalikustamisel.

| 5. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 1, jättes ilma vahet tegemata avalikustamata või õigeaegselt avalikustamata otsuse krediidireitingu andmise lõpetamise kohta, sealhulgas jättes avalikustamata selle otsuse põhjused täies ulatuses. |
| --- | --- |

5.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 1, jättes ilma vahet tegemata avalikustamata või õigeaegselt avalikustamata otsuse krediidireitingu andmise lõpetamise kohta, sealhulgas jättes avalikustamata selle otsuse põhjused täies ulatuses.

| 6. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 2 koostoimes I lisa D jao I osa punktiga 1 või 2 või punktide 4 või 5 esimese lõiguga või I lisa D jao II osaga, jättes krediidireitingu esitamisel esitamata osutatud sätetes nõutud teabe. |
| --- | --- |

6.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 2 koostoimes I lisa D jao I osa punktiga 1 või 2 või punktide 4 või 5 esimese lõiguga või I lisa D jao II osaga, jättes krediidireitingu esitamisel esitamata osutatud sätetes nõutud teabe.

| 7. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 2 koostoimes I lisa D jao I osa punktiga 3, jättes hinnatava ettevõtte teavitamata vähemalt 12 tundi enne krediidireitingu avaldamist. |
| --- | --- |

7.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 2 koostoimes I lisa D jao I osa punktiga 3, jättes hinnatava ettevõtte teavitamata vähemalt 12 tundi enne krediidireitingu avaldamist.

| 8. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 3, jättes tagamata, et struktureeritud finantsinstrumentidele antavad reitingukategooriad on selgelt eristatud, kasutades täiendavat sümbolit, mis eristab neid teiste ettevõtete, finantsinstrumentide või finantskohustuste puhul kasutatavatest reitingukategooriatest. |
| --- | --- |

8.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 3, jättes tagamata, et struktureeritud finantsinstrumentidele antavad reitingukategooriad on selgelt eristatud, kasutades täiendavat sümbolit, mis eristab neid teiste ettevõtete, finantsinstrumentide või finantskohustuste puhul kasutatavatest reitingukategooriatest.

| 9. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 4, jättes avaldamata oma põhimõtted ja menetlused omaalgatuslike krediidireitingute puhul. |
| --- | --- |

9.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 4, jättes avaldamata oma põhimõtted ja menetlused omaalgatuslike krediidireitingute puhul.

| 10. | Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 5, jättes omaalgatusliku krediidireitingu andmisel esitamata kõnealuses lõikes nõutud teabe või jättes omaalgatusliku krediidireitingu vastavalt märgistamata. |
| --- | --- |

10.

Reitinguagentuur rikub artikli 10 lõiget 5, jättes omaalgatusliku krediidireitingu andmisel esitamata kõnealuses lõikes nõutud teabe või jättes omaalgatusliku krediidireitingu vastavalt märgistamata.

| 11. | Reitinguagentuur rikub artikli 11 lõiget 1, jättes täielikult avalikustamata või viivitamatult ajakohastamata I lisa E jao I osas sätestatud asjaolusid käsitleva teabe. |
| --- | --- |

11.

Reitinguagentuur rikub artikli 11 lõiget 1, jättes täielikult avalikustamata või viivitamatult ajakohastamata I lisa E jao I osas sätestatud asjaolusid käsitleva teabe.

IV LISA

Artikli 36a lõike 3 kohaldamisel kasutatavate raskendavate ja kergendavate teguritega seotud koefitsientide loetelu

Artikli 36a lõikes 2 osutatud põhisummade suhtes kohaldatakse kumulatiivselt järgmisi koefitsiente, võttes aluseks järgmised raskendavad ja kergendavad tegurid.

I.   Raskendavate teguritega seonduvad kohandamiskoefitsiendid

| 1. | Kui rikkumine on toime pandud korduvalt, siis kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul lisakoefitsienti 1,1. |
| --- | --- |

1.

Kui rikkumine on toime pandud korduvalt, siis kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul lisakoefitsienti 1,1.

| 2. | Kui rikkumise kestus on pikem kui kuus kuud, kohaldatakse koefitsienti 1,5. |
| --- | --- |

2.

Kui rikkumise kestus on pikem kui kuus kuud, kohaldatakse koefitsienti 1,5.

| 3. | Kui rikkumine on paljastanud süsteemseid puudusi reitinguagentuuri töö korralduses, eriti selle menetlustes, juhtimissüsteemides või sisekontrollis, kohaldatakse koefitsienti 2,2. |
| --- | --- |

3.

Kui rikkumine on paljastanud süsteemseid puudusi reitinguagentuuri töö korralduses, eriti selle menetlustes, juhtimissüsteemides või sisekontrollis, kohaldatakse koefitsienti 2,2.

| 4. | Kui rikkumine mõjutas negatiivselt asjaomase reitinguagentuuri antud reitingute kvaliteeti, kohaldatakse koefitsienti 1,5. |
| --- | --- |

4.

Kui rikkumine mõjutas negatiivselt asjaomase reitinguagentuuri antud reitingute kvaliteeti, kohaldatakse koefitsienti 1,5.

| 5. | Kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2. |
| --- | --- |

5.

Kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2.

| 6. | Kui rikkumise tuvastamisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7. |
| --- | --- |

6.

Kui rikkumise tuvastamisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7.

| 7. | Kui reitinguagentuuri kõrgem juhtkond ei ole Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava uurimise käigus teinud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, kohaldatakse kohandamiskoefitsienti 1,5. |
| --- | --- |

7.

Kui reitinguagentuuri kõrgem juhtkond ei ole Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava uurimise käigus teinud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, kohaldatakse kohandamiskoefitsienti 1,5.

II.   Kergendavate teguritega seonduvad kohandamiskoefitsiendid

| 1. | Kui rikkumine on seotud III lisa II või III jaos loetletud rikkumistega ja selle kestuseks on vähem kui 10 tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9. |
| --- | --- |

1.

Kui rikkumine on seotud III lisa II või III jaos loetletud rikkumistega ja selle kestuseks on vähem kui 10 tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9.

| 2. | Kui reitinguagentuuri kõrgem juhtkond suudab näidata, et on võtnud kõik vajalikud meetmed rikkumise ärahoidmiseks, kohaldatakse koefitsienti 0,7. |
| --- | --- |

2.

Kui reitinguagentuuri kõrgem juhtkond suudab näidata, et on võtnud kõik vajalikud meetmed rikkumise ärahoidmiseks, kohaldatakse koefitsienti 0,7.

| 3. | Kui reitinguagentuur on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tõhusalt ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4. |
| --- | --- |

3.

Kui reitinguagentuur on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tõhusalt ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4.

| 4. | Kui reitinguagentuur on vabatahtlikult võtnud meetmeid, tagamaks et sarnaseid rikkumisi ei oleks tulevikus võimalik toime panna, kohaldatakse koefitsienti 0,6. |
| --- | --- |

4.

Kui reitinguagentuur on vabatahtlikult võtnud meetmeid, tagamaks et sarnaseid rikkumisi ei oleks tulevikus võimalik toime panna, kohaldatakse koefitsienti 0,6.

---