# Den Europæiske Unions L 195/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.195.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 195 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang27. juli 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.195.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 195

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang27. juli 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/464/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 18. juli 2011 om undertegnelse på Unionens vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand | 1 |
| | | 2011/465/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 18. juli 2011 om ændring af de relevante foranstaltninger i afgørelse 2009/618/EF om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til artikel 96 i den reviderede Cotonouaftale og om ophævelse af denne | 2 |
| | | 2011/466/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om indgåelse af en aftale om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada | 5 |
| | | 2011/467/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Udvalg EU-Schweiz, der er nedsat i henhold til artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatningen af bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer) | 7 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 729/2011 af 20. juli 2011 om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører spansk flag | 24 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 730/2011 af 20. juli 2011 om forbud mod fiskeri efter sort sabelfisk i EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII fra fartøjer, der fører spansk flag | 26 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 731/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Prosciutto Amatriciano (BGB)) | 28 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 732/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Göttinger Feldkieker (BGB)) | 30 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 733/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Kołocz śląski/kołacz śląski (BGB)) | 32 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 734/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (BOB)] | 34 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 735/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Göttinger Stracke (BGB)] | 36 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 736/2011 vom 26. juli 2011 om godkendelse af aktivstoffet fluroxypyr, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 37 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 737/2011 af 26. juli 2011 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 for så vidt angår fortegnelsen over områder | 42 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 738/2011 af 26. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 44 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/71/EU af 26. juli 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage creosot som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  ) | 46 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/468/EU |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 6. juli 2011 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) | 52 |
| | | 2011/469/EU |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 6. juli 2011 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark) | 53 |
| | | 2011/470/EU |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 6. juli 2011 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgien) | 54 |
| | | 2011/471/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 14. december 2010 om Tysklands statsstøtte C 38/05 (ex NN 52/04) til Biria-gruppen
  (meddelt under nummer K(2010) 8289)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/472/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om elektronisk udveksling med Portugal af dna-oplysninger | 71 |
| | * | Rådets afgørelse 2011/473/FUSP af 25. juli 2011 om ændring af afgørelse 2010/279/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN) | 72 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2011/464/EU

*

Rådets afgørelse af 18. juli 2011 om undertegnelse på Unionens vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand

1

2011/465/EU

*

Rådets afgørelse af 18. juli 2011 om ændring af de relevante foranstaltninger i afgørelse 2009/618/EF om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til artikel 96 i den reviderede Cotonouaftale og om ophævelse af denne

2

2011/466/EU

*

Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om indgåelse af en aftale om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada

5

2011/467/EU

*

Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Udvalg EU-Schweiz, der er nedsat i henhold til artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatningen af bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer)

7

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 729/2011 af 20. juli 2011 om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører spansk flag

24

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 730/2011 af 20. juli 2011 om forbud mod fiskeri efter sort sabelfisk i EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII fra fartøjer, der fører spansk flag

26

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 731/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Prosciutto Amatriciano (BGB))

28

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 732/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Göttinger Feldkieker (BGB))

30

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 733/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Kołocz śląski/kołacz śląski (BGB))

32

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 734/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (BOB)]

34

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 735/2011 af 22. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Göttinger Stracke (BGB)]

36

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 736/2011 vom 26. juli 2011 om godkendelse af aktivstoffet fluroxypyr, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

37

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 737/2011 af 26. juli 2011 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 for så vidt angår fortegnelsen over områder

42

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 738/2011 af 26. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

44

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2011/71/EU af 26. juli 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage creosot som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  )

1

46

AFGØRELSER

2011/468/EU

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 6. juli 2011 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark)

52

2011/469/EU

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 6. juli 2011 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark)

53

2011/470/EU

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 6. juli 2011 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgien)

54

2011/471/EU

*

Kommissionens afgørelse af 14. december 2010 om Tysklands statsstøtte C 38/05 (ex NN 52/04) til Biria-gruppen
  (meddelt under nummer K(2010) 8289)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 8289)

1

55

2011/472/EU

*

Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om elektronisk udveksling med Portugal af dna-oplysninger

71

*

Rådets afgørelse 2011/473/FUSP af 25. juli 2011 om ændring af afgørelse 2010/279/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 18. juli 2011

om undertegnelse på Unionens vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand

(2011/464/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand (1) (»aftalen om gensidig anerkendelse«) trådte i kraft den 1. januar 1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand (1) (»aftalen om gensidig anerkendelse«) trådte i kraft den 1. januar 1999 (2).

| (2) | Den 8. juli 2002 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med New Zealand med henblik på at ændre aftalen om gensidig anerkendelse. Forhandlingerne blev afsluttet med en parafering af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand (»aftalen«) i Bruxelles den 29. juni 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. juli 2002 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med New Zealand med henblik på at ændre aftalen om gensidig anerkendelse. Forhandlingerne blev afsluttet med en parafering af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand (»aftalen«) i Bruxelles den 29. juni 2009.

| (3) | Som en følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 er Den Europæiske Union trådt i stedet for og har efterfulgt Det Europæiske Fællesskab. |
| --- | --- |

(3)

Som en følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 er Den Europæiske Union trådt i stedet for og har efterfulgt Det Europæiske Fællesskab.

| (4) | Aftalen bør undertegnes — |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør undertegnes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der gives herved på Unionens vegne bemyndigelse til undertegnelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand (»aftalen«) med forbehold af indgåelse af aftalen (3).

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne med forbehold af dens indgåelse.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EFT L 229 af 17.8.1998, s. 62.

1

(2)  EFT L 5 af 9.1.1999, s. 74.

2

(3)  Teksten til aftalen offentliggøres sammen med afgørelsen om dens indgåelse.

3

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/2

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 18. juli 2011

om ændring af de relevante foranstaltninger i afgørelse 2009/618/EF om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til artikel 96 i den reviderede Cotonouaftale og om ophævelse af denne

(2011/465/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) og revideret i Ouagadougou, Burkina Faso, den 22. juni 2010 (2), (i det følgende benævnt »AVS-EU-partnerskabsaftalen«) særlig artikel 96,

under henvisning til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om de foranstaltninger, der skal træffes, og de procedurer, der skal følges, ved anvendelsen af AVS-EU-partnerskabsaftalen (3), særlig artikel 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

i forståelse med den højtstående repræsentant fra EU for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Republikken Guinea har gjort fremskridt i gennemførelsen af de tilsagn, der er beskrevet i brevet, der fremgår af bilaget til Rådets afgørelse 2009/618/EF af 27. juli 2009 om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til artikel 96 i den reviderede Cotonouaftale (4) og om betingelserne for ophævelsen af de tilsvarende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(1)

Republikken Guinea har gjort fremskridt i gennemførelsen af de tilsagn, der er beskrevet i brevet, der fremgår af bilaget til Rådets afgørelse 2009/618/EF af 27. juli 2009 om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til artikel 96 i den reviderede Cotonouaftale (4) og om betingelserne for ophævelsen af de tilsvarende foranstaltninger.

| (2) | Republikken Guinea har gjort fremskridt i overgangsprocessen frem mod en genetablering af forfatningsmæssige tilstande og indførelsen af et demokratisk styre, navnlig ved indsættelsen af en præsident valgt under frie og åbne præsidentvalg og udnævnelsen af en civil regering. |
| --- | --- |

(2)

Republikken Guinea har gjort fremskridt i overgangsprocessen frem mod en genetablering af forfatningsmæssige tilstande og indførelsen af et demokratisk styre, navnlig ved indsættelsen af en præsident valgt under frie og åbne præsidentvalg og udnævnelsen af en civil regering.

| (3) | Afholdelse af præsidentvalg og indsættelse af en ny præsident udgør en delvis gennemførelse af den sidste milepæl, som er defineret i bilaget til det brev, der var bilagt afgørelse 2009/618/EF. |
| --- | --- |

(3)

Afholdelse af præsidentvalg og indsættelse af en ny præsident udgør en delvis gennemførelse af den sidste milepæl, som er defineret i bilaget til det brev, der var bilagt afgørelse 2009/618/EF.

| (4) | Den fjerde og sidste milepæl, som markerer afslutningen på overgangsperioden, vil først blive nået den 27. juli 2011, hvor afgørelse 2009/618/EF udløber. |
| --- | --- |

(4)

Den fjerde og sidste milepæl, som markerer afslutningen på overgangsperioden, vil først blive nået den 27. juli 2011, hvor afgørelse 2009/618/EF udløber.

| (5) | Det er derfor hensigtsmæssigt, i lyset af de konstaterede fremskridt hen imod en genetablering af forfatningsmæssige tilstande at føre de relevante foranstaltninger ajour for at tage hensyn til de fremskridt, der er gjort, og at ophæve afgørelse 2009/618/EF — |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor hensigtsmæssigt, i lyset af de konstaterede fremskridt hen imod en genetablering af forfatningsmæssige tilstande at føre de relevante foranstaltninger ajour for at tage hensyn til de fremskridt, der er gjort, og at ophæve afgørelse 2009/618/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De relevante foranstaltninger, jf. artikel 96, stk. 2, litra c), i AVS-EU-partnerskabsaftalen, er nærmere er angivet i brevet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Afgørelse 2009/618/EF ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den udløber den 19. juli 2012.

Den tages op til revision efter en vejledende periode på seks måneder, eventuelt på baggrund af et opfølgningsbesøg foretaget af Den Europæiske Union på stedet.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 376.

3

(4)  EUT L 214 af 19.8.2009, s. 34.

4

---

BILAG

UDKAST TIL BREV

Hr. Præsident,

Hr. Premierminister,

Den Europæiske Union glæder sig over de fremskridt, Republikken Guinea vedrørende genetablering af de forfatningsmæssige tilstande, navnlig den fredelige afslutning på præsidentvalget i 2010 og indsættelsen af en legitim præsident og en civil regering. Præsidentvalget, som lige er afsluttet, er den første rigtige åbne afstemning med flere kandidater siden Republikken Guineas uafhængighed, og det markerer en væsentlig etape i overgangen mod den demokratiske legitimitet.

I står nu over for en vældig udfordring, nemlig at styre jeres land hen imod stabilitet og økonomisk vækst, og De har påtaget Dem denne rolle ved at få en omfattende reformdagsorden vedtaget. Rådet for Den Europæiske Union er klar over de økonomiske og sociale vanskeligheder, som Republikken Guinea står over for, og for at støtte landet i denne afsluttende, men vigtige fase af den politiske overgang, har Rådet for Den Europæiske Union besluttet at revidere de betingelser, der er forbundet med denne sidste etape af genoptagelsen af samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Republikken Guinea, dvs. undertegnelsen af landestrategidokumentet og af det nationale vejledende program under 10. Europæiske Udviklings-fond (EUF), som dækker samarbejdet med Republikken Guinea frem til 2013.

I medfør af denne beslutning kan Den Europæiske Union undertegne landestrategidokumentet og det vejledende nationale program med Republikken Guinea, så snart dokumenterne er færdige, og efter at de guineanske myndigheder har afsendt en formel meddelelse til Den Europæiske Union med en detaljeret tidsplan, som er udarbejdet og vedtaget af de kompetente myndigheder, med en præcisering af datoen og etaperne for afholdelse af parlamentsvalg inden udløbet af 2011.

Så snart det strategiske samarbejdsdokument og det vejledende nationale program er undertegnet, vil der kunne blive tilvejebragt midler, der direkte støtter befolkningen, og som skal gå til basale sociale tjenester. Den tekniske vejledning vedrørende de andre projekter og programmer, der er angivet i disse dokumenter, så vel som eventuelle nye transaktioner, foretaget af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) (1), vil også fortsat kunne finde sted, men frigivelsen af disse midler vil først være mulig efter afholdelse af frie og åbne parlamentsvalg.

Den Europæiske Union finder, at selv om præsidentvalg er fundamentalt vigtige i overgangen til demokrati, så er parlamentsvalg og indsættelsen af det nye, demokratisk valgte parlament af afgørende betydning for at fuldføre overgangen og etablere en fuldstændig demokratisk ramme. Den Europæiske Union har tillid til, at der senest vil blive afholdt parlamentsvalg i løbet af det sidste kvartal af 2011, som de guineanske myndigheder har bebudet, og står til rådighed med finansiel støtte til at organisere valg (med et vejledende beløb på 5 mio. EUR).

Den Europæiske Union forpligter sig til fortsat at opretholde en regelmæssig politisk dialog med den guineanske regering, jf. artikel 8 i Cotonouaftalen, vedrørende de væsentlige elementer i denne aftale, som fastsat i aftalens artikel 9, navnlig menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet, samt national forsoning, ophør af straffriheden og reform af den politiske, retlige og økonomiske styring og reform af sikkerhedssektoren.

Republikken Guineas regering kan fortsat regne med Den Europæiske Unions støtte og følgeskab på vejen mod dens ambitiøse mål om at genetablere en holdbar økonomisk vækst og sikre befolkningens velfærd.

Med venlig hilsen

...

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Den Europæiske Unions vegne

...

BILAG

OVERSIGT OVER TILSAGN

| Den guineanske parts tilsagn | EU's tilsagn |
| --- | --- |
| 1. | Detaljeret tidsplan (indledende datoer og faser/forberedende handlinger), udarbejdet og vedtaget af de kompetente myndigheder, med henblik på afholdelse af parlamentsvalg inden udløbet af 2011 |

Den guineanske parts tilsagn

EU's tilsagn

1.

Detaljeret tidsplan (indledende datoer og faser/forberedende handlinger), udarbejdet og vedtaget af de kompetente myndigheder, med henblik på afholdelse af parlamentsvalg inden udløbet af 2011

| 1.1. | Undertegning af det strategiske samarbejdsdokument og det vejledende nationale program (DSP/PIN) under 10. EUF, så snart planlægningen er færdiggjort |
| --- | --- |

1.1.

Undertegning af det strategiske samarbejdsdokument og det vejledende nationale program (DSP/PIN) under 10. EUF, så snart planlægningen er færdiggjort

| 1.2. | Teknisk vejledning vedrørende projekter/programmer, der er angivet i DSP/PIN |
| --- | --- |

1.2.

Teknisk vejledning vedrørende projekter/programmer, der er angivet i DSP/PIN

| 1.3. | Tilvejebringelse af midler, der direkte støtter befolkningen |
| --- | --- |

1.3.

Tilvejebringelse af midler, der direkte støtter befolkningen

| 2. | Afholdelse af frie og åbne parlamentsvalg |
| --- | --- |

2.

Afholdelse af frie og åbne parlamentsvalg

| 2.1. | Finansieringsafgørelser og effektiv gennemførelse af resten af projekterne/programmerne i 10. EUF |
| --- | --- |

2.1.

Finansieringsafgørelser og effektiv gennemførelse af resten af projekterne/programmerne i 10. EUF

---

(1)  Dette gælder ikke midlertidige transaktioner til gældslettelse, som allerede er iværksat af EIB inden for rammerne af initiativet for højtforgældede fattige lande, herunder afvikling af restancer på EUF-lån, der forvaltes af EIB.

1

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/5

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. juli 2011

om indgåelse af en aftale om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada

(2011/466/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, og artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), og stk. 7, og artikel 218, stk. 8, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har på Unionens vegne ført forhandlinger om en aftale om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada (2) (»aftalen«) i overensstemmelse med Rådets afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på Unionens vegne ført forhandlinger om en aftale om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada (2) (»aftalen«) i overensstemmelse med Rådets afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger.

| (2) | Aftalen blev i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2009/469/EF (3) undertegnet på Unionens vegne den 6. maj 2009 med forbehold af senere indgåelse. |
| --- | --- |

(2)

Aftalen blev i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2009/469/EF (3) undertegnet på Unionens vegne den 6. maj 2009 med forbehold af senere indgåelse.

| (3) | Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 bør Den Europæiske Union afgive en notifikation til Canada om, at Den Europæiske Union træder i stedet for og efterfølger Det Europæiske Fællesskab. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 bør Den Europæiske Union afgive en notifikation til Canada om, at Den Europæiske Union træder i stedet for og efterfølger Det Europæiske Fællesskab.

| (4) | Aftalen bør godkendes. |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør godkendes.

| (5) | Det er nødvendigt at fastsætte procedurer for Unionens deltagelse i de fælles udvalg, som skal nedsættes i henhold til aftalen, samt for vedtagelse af visse afgørelser om bl.a. ændring af aftalen og de tilhørende bilag, tilføjelse af nye bilag, opsigelse af individuelle bilag, samråd og bilæggelse af tvister og vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

Det er nødvendigt at fastsætte procedurer for Unionens deltagelse i de fælles udvalg, som skal nedsættes i henhold til aftalen, samt for vedtagelse af visse afgørelser om bl.a. ændring af aftalen og de tilhørende bilag, tilføjelse af nye bilag, opsigelse af individuelle bilag, samråd og bilæggelse af tvister og vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger.

| (6) | Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at deres bilaterale aftaler med Canada om samme emne opsiges med virkning fra datoen for denne aftales ikrafttræden — |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at deres bilaterale aftaler med Canada om samme emne opsiges med virkning fra datoen for denne aftales ikrafttræden —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada (»aftalen«) godkendes herved på Unionens vegne.

Teksten til aftalen (4) er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den person, der er beføjet til at foretage den underretning, der er omhandlet i aftalens artikel 16, stk. 1, og til at afgive følgende notifikation:

»Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 træder Den Europæiske Union i stedet for og efterfølger Det Europæiske Fællesskab og udøver fra nævnte dato alle Det Europæiske Fællesskabs rettigheder og påtager sig alle dets forpligtelser. Henvisning i aftalen til »Det Europæiske Fællesskab« gælder i givet fald som henvisninger til »Den Europæiske Union«.«

Artikel 3

1.   Unionen skal i Fællesudvalget, som nedsættes ved aftalens artikel 9, repræsenteres af Europa-Kommissionen, der bistås af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur og ledsages af luftfartsmyndighederne som medlemsstaternes repræsentanter.

2.   Unionen skal i Sektorudvalget for Certificering, jf. afsnit 2 i bilag A til aftalen, og i Sektorudvalget for Vedligeholdelse, jf. afsnit 4 i bilag B til aftalen, repræsenteres af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, som bistås af de luftfartsmyndigheder, der direkte er berørt af dagsordenen for hvert møde.

Artikel 4

1.   Efter høring af det særlige udvalg, der er udnævnt af Rådet, fastlægger Kommissionen den holdning, som Unionen skal indtage i Fællesudvalget med hensyn til følgende spørgsmål:

| — | vedtagelse eller ændring af Fællesudvalgets forretningsorden, der er omhandlet i aftalens artikel 9, stk. 3. |
| --- | --- |

—

vedtagelse eller ændring af Fællesudvalgets forretningsorden, der er omhandlet i aftalens artikel 9, stk. 3.

2.   Kommissionen kan efter høring af det særlige udvalg, der er omhandlet i stk. 1, træffe følgende foranstaltninger:

| — | vedtage beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med aftalens artikel 6 |
| --- | --- |

—

vedtage beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med aftalens artikel 6

| — | anmode om samråd i overensstemmelse med aftalens artikel 15 |
| --- | --- |

—

anmode om samråd i overensstemmelse med aftalens artikel 15

| — | træffe foranstaltninger vedrørende suspendering i overensstemmelse med aftalens artikel 10 |
| --- | --- |

—

træffe foranstaltninger vedrørende suspendering i overensstemmelse med aftalens artikel 10

| — | ændre bilagene til aftalen i overensstemmelse med aftalens artikel 16, stk. 5, i det omfang sådanne ændringer er i overensstemmelse med og ikke medfører nogle ændringer af relevante EU-retsakter, og såfremt Kommissionen har fremlagt en grundig faktuel analyse af virkningerne og gennemførligheden af de planlagte ændringer |
| --- | --- |

—

ændre bilagene til aftalen i overensstemmelse med aftalens artikel 16, stk. 5, i det omfang sådanne ændringer er i overensstemmelse med og ikke medfører nogle ændringer af relevante EU-retsakter, og såfremt Kommissionen har fremlagt en grundig faktuel analyse af virkningerne og gennemførligheden af de planlagte ændringer

| — | fjerne enkelte bilag i overensstemmelse med aftalens artikel 16, stk. 3 og 5, |
| --- | --- |

—

fjerne enkelte bilag i overensstemmelse med aftalens artikel 16, stk. 3 og 5,

| — | enhver anden foranstaltning, som en part skal træffe i henhold til aftalen, jf. dog denne artikels stk. 3 og EU-retten. |
| --- | --- |

—

enhver anden foranstaltning, som en part skal træffe i henhold til aftalen, jf. dog denne artikels stk. 3 og EU-retten.

3.   Rådet træffer med kvalificeret flertal, på forslag af Kommissionen og i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten, afgørelse for så vidt angår eventuelle andre ændringer af aftalen, der ikke henhører under anvendelsesområdet i denne artikels stk. 2.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  Godkendelse af 23.6.2011.

1

(2)  EUT L 153 af 17.6.2009, s. 11.

2

(3)  EUT L 153 af 17.6.2009, s. 10.

3

(4)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 153 af 17.6.2009, s. 11, sammen med afgørelsen om undertegnelse.

4

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/7

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. juli 2011

om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Udvalg EU-Schweiz, der er nedsat i henhold til artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatningen af bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer)

(2011/467/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig artikel 218, stk. 9, sammenholdt med artikel 46, 53 og 62,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (»aftalen«) blev undertegnet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (»aftalen«) blev undertegnet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002.

| (2) | Ved aftalens artikel 14 nedsættes et blandet udvalg. I henhold til artikel 18 i aftalen kan ændringer til bl.a. bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer) til aftalen vedtages af det blandede udvalg. |
| --- | --- |

(2)

Ved aftalens artikel 14 nedsættes et blandet udvalg. I henhold til artikel 18 i aftalen kan ændringer til bl.a. bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer) til aftalen vedtages af det blandede udvalg.

| (3) | For at sikre ensartet og korrekt anvendelse af EU-retsakter og undgå administrative og eventuelle juridiske vanskeligheder bør bilag III til aftalen ændres for at integrere nye EU-retsakter, som aftalen ikke henviser til i øjeblikket. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre ensartet og korrekt anvendelse af EU-retsakter og undgå administrative og eventuelle juridiske vanskeligheder bør bilag III til aftalen ændres for at integrere nye EU-retsakter, som aftalen ikke henviser til i øjeblikket.

| (4) | Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag III til aftalen konsolideres og erstattes af et nyt bilag. |
| --- | --- |

(4)

Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag III til aftalen konsolideres og erstattes af et nyt bilag.

| (5) | Den holdning, som Unionen skal indtage i Det Blandede Udvalg EU-Schweiz bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(5)

Den holdning, som Unionen skal indtage i Det Blandede Udvalg EU-Schweiz bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Udvalg EU-Schweiz, der er nedsat i henhold til artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatning af bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer), skal baseres på Det Blandede Udvalg EU-Schweiz' udkast til afgørelse, der knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Det Blandede Udvalg EU-Schweiz' afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

UDKAST

AFGØRELSE Nr. .../2011 FRA DET BLANDEDE UDVALG EU-SCHWEIZ

nedsat ved artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer

af ...

om erstatning af bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer)

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (1) (»aftalen«), og især artikel 14 og 18,

under henvisning til protokollen til aftalen i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter som følge af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union (2), og især artikel 4, stk. 2, og

og ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen blev underskrevet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen blev underskrevet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002.

| (2) | Bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer) blev senest ændret ved afgørelse nr. 1/2004 truffet af Det Blandede Udvalg EU-Schweiz (3) og bør ajourføres med henblik på at tage højde for Den Europæiske Unions (EU’s) nye retsakter, som er blevet vedtaget siden 2004, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (4). |
| --- | --- |

(2)

Bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer) blev senest ændret ved afgørelse nr. 1/2004 truffet af Det Blandede Udvalg EU-Schweiz (3) og bør ajourføres med henblik på at tage højde for Den Europæiske Unions (EU’s) nye retsakter, som er blevet vedtaget siden 2004, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (4).

| (3) | Bilag III til aftalen bør tilpasses for at tage højde for Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

(3)

Bilag III til aftalen bør tilpasses for at tage højde for Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU den 1. januar 2007.

| (4) | Som følge heraf, og af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag III til aftalen konsolideres og erstattes af et nyt bilag. |
| --- | --- |

(4)

Som følge heraf, og af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag III til aftalen konsolideres og erstattes af et nyt bilag.

| (5) | Schweiz indfører i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/16/EØF af 5. april 1993 om fremme af den frie bevægelighed for læger og gensidig anerkendelse af deres eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser (5) og direktiv 2005/36/EF én faglig kvalifikation og én faglig titel for alment praktiserende læger, som vil være den samme for alle allerede udøvende og fremtidige alment praktiserende læger. |
| --- | --- |

(5)

Schweiz indfører i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/16/EØF af 5. april 1993 om fremme af den frie bevægelighed for læger og gensidig anerkendelse af deres eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser (5) og direktiv 2005/36/EF én faglig kvalifikation og én faglig titel for alment praktiserende læger, som vil være den samme for alle allerede udøvende og fremtidige alment praktiserende læger.

| (6) | For at sikre, at direktiv 2005/36/EF anvendes effektivt mellem de kontraherende parter, vil Kommissionen fortsat samarbejde tæt med Schweiz, og vil navnlig fortsætte med at iværksætte en passende konsultation af schweiziske eksperter — |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at direktiv 2005/36/EF anvendes effektivt mellem de kontraherende parter, vil Kommissionen fortsat samarbejde tæt med Schweiz, og vil navnlig fortsætte med at iværksætte en passende konsultation af schweiziske eksperter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer) til aftalen erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Schweiz anvender uden restriktioner de rettigheder, der er erhvervet i henhold til direktiv 2005/36/EF, på de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse og i bilaget.

Artikel 3

Denne afgørelse er udfærdiget på bulgarsk, tjekkisk, dansk, nederlandsk, engelsk, estisk, finsk, fransk, tysk, græsk, ungarsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter dagen for Schweiz’ notifikation af afslutningen af de interne procedurer for gennemførelsen af denne afgørelse.

Den anvendes midlertidigt fra første dag i den anden måned efter dens vedtagelse, bortset fra afsnit II i direktiv 2005/36/EF, som anvendes fra datoen for denne afgørelses ikrafttrædelse.

Hvis den i stk. 1 omhandlede notifikation ikke er foretaget senest 24 måneder efter vedtagelsen af denne afgørelse, bortfalder denne afgørelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På det blandede udvalgs vegne

Formand

Sekretærer

---

(1)  EFT L 114 af 30.4.2002, s. 6.

1

(2)  EUT L 124 af 20.5.2009, s. 53.

2

(3)  EUT L 352 af 27.11.2004, s. 129.

3

(4)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

4

(5)  EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1.

5

BILAG

»BILAG III

GENSIDIG ANERKENDELSE AF FAGLIGE KVALIFIKATIONER

(Eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser)

| 1. | De kontraherende parter aftaler at anvende de Den Europæiske Unions (EU) retsakter og meddelelser om gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer, hvortil der er henvist i afsnit A i nærværende bilag, i overensstemmelse med aftalens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

1.

De kontraherende parter aftaler at anvende de Den Europæiske Unions (EU) retsakter og meddelelser om gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer, hvortil der er henvist i afsnit A i nærværende bilag, i overensstemmelse med aftalens anvendelsesområde.

| 2. | Medmindre andet er angivet anses ordet »medlemsstat(er)«, der optræder i de retsakter, hvortil der henvises i afsnit A i nærværende bilag, for at omfatte Schweiz ud over de lande, der er omhandlet i de pågældende EU-retsakter. |
| --- | --- |

2.

Medmindre andet er angivet anses ordet »medlemsstat(er)«, der optræder i de retsakter, hvortil der henvises i afsnit A i nærværende bilag, for at omfatte Schweiz ud over de lande, der er omhandlet i de pågældende EU-retsakter.

| 3. | I forbindelse med nærværende bilag noterer de kontraherende parter sig de EU-retsakter, hvortil der er henvist i afsnit B i nærværende bilag. |
| --- | --- |

3.

I forbindelse med nærværende bilag noterer de kontraherende parter sig de EU-retsakter, hvortil der er henvist i afsnit B i nærværende bilag.

AFSNIT A:   HENVISNINGER TIL RETSAKTER

| 1a. | 32005 L 0036: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22),
  som ændret ved:






  — | Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141) |
| --- | --- | --- |

1a.

32005 L 0036: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22),

som ændret ved:

—

Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141)

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 1430/2007 af 5. december 2007 om ændring af bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 320 af 6.12.2007, s. 3) |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 1430/2007 af 5. december 2007 om ændring af bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 320 af 6.12.2007, s. 3)

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 755/2008 af 31. juli 2008 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 205 af 1.8.2008, s. 10) |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 755/2008 af 31. juli 2008 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 205 af 1.8.2008, s. 10)

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 279/2009 af 6. april 2009 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 93 af 7.4.2009, s. 11) |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 279/2009 af 6. april 2009 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 93 af 7.4.2009, s. 11)

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 213/2011 af 3. marts 2011 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 59 af 4.3.2011, s. 4) |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 213/2011 af 3. marts 2011 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 59 af 4.3.2011, s. 4)

| — | Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (EUT C 332 af 30.12.2006, s. 35) |
| --- | --- |

—

Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (EUT C 332 af 30.12.2006, s. 35)

| — | Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (EUT C 148 af 24.6.2006, s. 34) |
| --- | --- |

—

Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (EUT C 148 af 24.6.2006, s. 34)

| — | Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (EUT C 3 af 6.1.2006, s. 12) |
| --- | --- |

—

Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (EUT C 3 af 6.1.2006, s. 12)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse — Meddelelse af titler på specialtandlæge (EUT C 165 af 19.7.2007, s. 18) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse — Meddelelse af titler på specialtandlæge (EUT C 165 af 19.7.2007, s. 18)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse — Meddelelse af kvalifikationsbeviser for speciallæger og alment praktiserende læger (EUT C 165 af 19.7.2007, s. 13) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse — Meddelelse af kvalifikationsbeviser for speciallæger og alment praktiserende læger (EUT C 165 af 19.7.2007, s. 13)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse af kvalifikationsbeviser for speciallæger, sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, specialtandlæger, jordemødre og arkitekter (EUT C 137 af 4.6.2008, s. 8) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse af kvalifikationsbeviser for speciallæger, sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, specialtandlæger, jordemødre og arkitekter (EUT C 137 af 4.6.2008, s. 8)

| — | Meddelelse — Meddelelse af kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 322 af 17.12.2008, s. 3) |
| --- | --- |

—

Meddelelse — Meddelelse af kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 322 af 17.12.2008, s. 3)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om faglige sammenslutninger eller organisationer, der er anført i bilag I til direktiv 2005/36/EF, og som opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 2 (EUT C 111 af 15.5.2009, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om faglige sammenslutninger eller organisationer, der er anført i bilag I til direktiv 2005/36/EF, og som opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 2 (EUT C 111 af 15.5.2009, s. 1)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 114 af 19.5.2009, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 114 af 19.5.2009, s. 1)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 279 af 19.11.2009, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 279 af 19.11.2009, s. 1)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 129 af 19.5.2010, s. 3) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om kvalifikationsbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 129 af 19.5.2010, s. 3)

| — | Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om uddannelsesbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 337 af 14.12.2010, s. 10) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen — Meddelelse om uddannelsesbeviser — Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (bilag V) (EUT C 337 af 14.12.2010, s. 10)

| — | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 271 af 16.10.2007, s. 18) |
| --- | --- |

—

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 271 af 16.10.2007, s. 18)

| — | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 93 af 4.4.2008, s. 28) |
| --- | --- |

—

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 93 af 4.4.2008, s. 28)

| b. | I forbindelse med aftalen foretages der følgende tilpasning af direktiv 2005/36/EF:






  1. | De procedurer, der er fastlagt i følgende artikler i direktivet, finder ikke anvendelse mellem de kontraherende parter:






  — | artikel 3, stk. 2, tredje afsnit — procedure til ajourføring af bilag I til direktivet |
| --- | --- | --- | --- |

b.

I forbindelse med aftalen foretages der følgende tilpasning af direktiv 2005/36/EF:

1.

De procedurer, der er fastlagt i følgende artikler i direktivet, finder ikke anvendelse mellem de kontraherende parter:

—

artikel 3, stk. 2, tredje afsnit — procedure til ajourføring af bilag I til direktivet

| — | artikel 11, litra c), nr. ii), sidste punktum — procedure til ajourføring af bilag II til direktivet |
| --- | --- |

—

artikel 11, litra c), nr. ii), sidste punktum — procedure til ajourføring af bilag II til direktivet

| — | artikel 13, stk. 2, tredje afsnit — procedure til ajourføring af bilag III til direktivet |
| --- | --- |

—

artikel 13, stk. 2, tredje afsnit — procedure til ajourføring af bilag III til direktivet

| — | artikel 14, stk. 2, andet og tredje afsnit — procedure i tilfælde af fravigelse af reglen om, at ansøgeren må vælge mellem prøvetid og egnethedsprøve |
| --- | --- |

—

artikel 14, stk. 2, andet og tredje afsnit — procedure i tilfælde af fravigelse af reglen om, at ansøgeren må vælge mellem prøvetid og egnethedsprøve

| — | artikel 15, stk. 2 og 5 — procedure til vedtagelse eller ophævelse af fælles platforme |
| --- | --- |

—

artikel 15, stk. 2 og 5 — procedure til vedtagelse eller ophævelse af fælles platforme

| — | artikel 20 — procedure til ændring af bilag IV til direktivet |
| --- | --- |

—

artikel 20 — procedure til ændring af bilag IV til direktivet

| — | artikel 21, stk. 6, andet afsnit — procedure til ajourføring af kundskaber og færdigheder |
| --- | --- |

—

artikel 21, stk. 6, andet afsnit — procedure til ajourføring af kundskaber og færdigheder

| — | artikel 21, stk. 7 — procedure til ajourføring af bilag V til direktivet |
| --- | --- |

—

artikel 21, stk. 7 — procedure til ajourføring af bilag V til direktivet

| — | artikel 25, stk. 5 — procedure til ændring af mindstekrav til uddannelsens varighed for speciallæger |
| --- | --- |

—

artikel 25, stk. 5 — procedure til ændring af mindstekrav til uddannelsens varighed for speciallæger

| — | artikel 26, stk. 2 — procedure til tilføjelse af nye lægespecialer |
| --- | --- |

—

artikel 26, stk. 2 — procedure til tilføjelse af nye lægespecialer

| — | artikel 31, stk. 2, andet afsnit — procedure til ajourføring af uddannelsen til sygeplejerske med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje |
| --- | --- |

—

artikel 31, stk. 2, andet afsnit — procedure til ajourføring af uddannelsen til sygeplejerske med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje

| — | artikel 34, stk. 2, andet afsnit — procedure til ajourføring af tandlægeuddannelsen |
| --- | --- |

—

artikel 34, stk. 2, andet afsnit — procedure til ajourføring af tandlægeuddannelsen

| — | artikel 35, stk. 2, tredje afsnit — procedure til ajourføring af mindstekrav til uddannelsens varighed for specialtandlæger |
| --- | --- |

—

artikel 35, stk. 2, tredje afsnit — procedure til ajourføring af mindstekrav til uddannelsens varighed for specialtandlæger

| — | artikel 38, stk. 1, andet afsnit — procedure til ajourføring af dyrlægeuddannelsen |
| --- | --- |

—

artikel 38, stk. 1, andet afsnit — procedure til ajourføring af dyrlægeuddannelsen

| — | artikel 40, stk. 1, tredje afsnit — procedure til ajourføring af jordemoderuddannelsen |
| --- | --- |

—

artikel 40, stk. 1, tredje afsnit — procedure til ajourføring af jordemoderuddannelsen

| — | artikel 44, stk. 2, andet afsnit — procedure til ajourføring af farmaceutuddannelsen |
| --- | --- |

—

artikel 44, stk. 2, andet afsnit — procedure til ajourføring af farmaceutuddannelsen

| — | artikel 46, stk. 2 — procedure til ajourføring af kundskaber og færdigheder for arkitekter |
| --- | --- |

—

artikel 46, stk. 2 — procedure til ajourføring af kundskaber og færdigheder for arkitekter

| — | artikel 61 — undtagelsesbestemmelse. |
| --- | --- |

—

artikel 61 — undtagelsesbestemmelse.

| 2. | Artikel 56, stk. 3 og 4, gennemføres således:
  Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder og den koordinator, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg. |
| --- | --- |

2.

Artikel 56, stk. 3 og 4, gennemføres således:

Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder og den koordinator, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg.

| 3. | Artikel 57, stk. 2, gennemføres således:
  Den koordinator, som Schweiz har udpeget, underretter Kommissionen med kopi til det blandede udvalg. |
| --- | --- |

3.

Artikel 57, stk. 2, gennemføres således:

Den koordinator, som Schweiz har udpeget, underretter Kommissionen med kopi til det blandede udvalg.

| 4. | Artikel 63 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af de retsakter og meddelelser, der er beskrevet i punkt 1a). Artikel 58 og 64 finder ikke anvendelse. |
| --- | --- |

4.

Artikel 63 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af de retsakter og meddelelser, der er beskrevet i punkt 1a). Artikel 58 og 64 finder ikke anvendelse.

| c. | I direktivets bilag II, punkt 1, tilføjes følgende:
  »i Schweiz:






  — | optometrist med forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato«)
  Kræver mindst 17 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 4 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, hvoraf 2 år kan tages som privat fuldtidsuddannelse, og endelig en højere erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at justere kontaktlinser eller udføre synsprøver enten som selvstændig eller lønmodtager |
| --- | --- | --- |

c.

I direktivets bilag II, punkt 1, tilføjes følgende:

»i Schweiz:

—

optometrist med forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato«)

Kræver mindst 17 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 4 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, hvoraf 2 år kan tages som privat fuldtidsuddannelse, og endelig en højere erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at justere kontaktlinser eller udføre synsprøver enten som selvstændig eller lønmodtager

| — | audiologiassistent med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale«)
  Kræver mindst 15 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, mindst 3 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 3 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager |
| --- | --- |

—

audiologiassistent med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale«)

Kræver mindst 15 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, mindst 3 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 3 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager

| — | producent af ortopædisk fodtøj med forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato«)
  Kræver mindst 17 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 4 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager |
| --- | --- |

—

producent af ortopædisk fodtøj med forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato«)

Kræver mindst 17 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 4 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager

| — | tandtekniker med forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro«)
  Kræver mindst 18 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 5 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager |
| --- | --- |

—

tandtekniker med forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro«)

Kræver mindst 18 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 5 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager

| — | protesemager med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato«)
  Kræver mindst 18 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 5 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager.« |
| --- | --- |

—

protesemager med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato«)

Kræver mindst 18 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 5 års lærlingeuddannelse eller praktikophold, herunder privat uddannelse, og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv enten som selvstændig eller lønmodtager.«

| d. | I direktivets bilag II, punkt 4, indsættes følgende:
  »i Schweiz:






  — | bjergfører med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale«)
  Kræver mindst 13 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsuddannelse under tilsyn af en kvalificeret fagmand. Dette giver ret til at udøve dette erhverv som selvstændig |
| --- | --- | --- |

d.

I direktivets bilag II, punkt 4, indsættes følgende:

»i Schweiz:

—

bjergfører med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale«)

Kræver mindst 13 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsuddannelse under tilsyn af en kvalificeret fagmand. Dette giver ret til at udøve dette erhverv som selvstændig

| — | vintersportsinstruktør med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale«)
  Kræver mindst 15 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 2 års uddannelse og erhvervserfaring på lærlingeuddannelse og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv som selvstændig.« |
| --- | --- |

—

vintersportsinstruktør med videregående forbundsstatslig højere erhvervsuddannelse (»Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale«)

Kræver mindst 15 års uddannelse omfattende mindst 9 års grunduddannelse, 4 års erhvervsfaglig uddannelse delvis i en virksomhed og delvis på en fagskole, efterfulgt af 2 års uddannelse og erhvervserfaring på lærlingeuddannelse og endelig en erhvervsuddannelse. Dette giver ret til at udøve dette erhverv som selvstændig.«

| e. | I direktivets bilag V, punkt 5.1.1, tilføjes følgende:









  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Arztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin
  Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l'intérieur
  Dipartimento federale dell'interno | | 1. juni 2002« |

e.

I direktivets bilag V, punkt 5.1.1, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset

Referencedato

Schweiz

Eidgenössisches Arztdiplom

Diplôme fédéral de médecin

Diploma federale di medico

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l'intérieur

Dipartimento federale dell'interno

1. juni 2002«

| f. | I direktivets bilag V, punkt 5.1.2, tilføjes følgende:








  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diplom als Facharzt
  Diplôme de médecin spécialiste
  Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte
  Département fédéral de l'intérieur et Fédération des médecins suisses
  Dipartimento federale dell'interno e Federazione dei medici svizzeri | 1. juni 2002« |

f.

I direktivets bilag V, punkt 5.1.2, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Referencedato

Schweiz

Diplom als Facharzt

Diplôme de médecin spécialiste

Diploma di medico specialista

Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte

Département fédéral de l'intérieur et Fédération des médecins suisses

Dipartimento federale dell'interno e Federazione dei medici svizzeri

1. juni 2002«

| g. | I direktivets bilag V, punkt 5.1.3, tilføjes følgende:






  »Land | Titel |
| --- | --- | --- |
| Anæstesiologi


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Anästhesiologie
  Anesthésiologie
  Anestesiologia |

g.

I direktivets bilag V, punkt 5.1.3, tilføjes følgende:

»Land

Titel

Anæstesiologi

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Anästhesiologie

Anesthésiologie

Anestesiologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Kirurgi eller kirurgiske sygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Chirurgie
  Chirurgie
  Chirurgia |

Land

Titel

Kirurgi eller kirurgiske sygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Chirurgie

Chirurgie

Chirurgia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Neurochirurgie
  Neurochirurgie
  Neurochirurgia |

Land

Titel

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Neurochirurgie

Neurochirurgie

Neurochirurgia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Gynäkologie und Geburtshilfe
  Gynécologie et obstétrique
  Ginecologia e ostetricia |

Land

Titel

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Gynäkologie und Geburtshilfe

Gynécologie et obstétrique

Ginecologia e ostetricia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Intern medicin


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Innere Medizin
  Médecine interne
  Medicina interna |

Land

Titel

Intern medicin

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Innere Medizin

Médecine interne

Medicina interna

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Oftalmologi eller øjensygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Ophthalmologie
  Ophtalmologie
  Oftalmologia |

Land

Titel

Oftalmologi eller øjensygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Ophthalmologie

Ophtalmologie

Oftalmologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Oto-Rhino-Laryngologie
  Oto-rhino-laryngologie
  Otorinolaringoiatria |

Land

Titel

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Oto-Rhino-Laryngologie

Oto-rhino-laryngologie

Otorinolaringoiatria

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Pædiatri eller sygdomme hos børn


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Kinder- und Jugendpsychiatrie
  Pédiatrie
  Pediatria |

Land

Titel

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Kinder- und Jugendpsychiatrie

Pédiatrie

Pediatria

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Medicinske lungesygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Pneumologie
  Pneumologie
  Pneumologia |

Land

Titel

Medicinske lungesygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Pneumologie

Pneumologie

Pneumologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Urologie
  Urologie
  Urologia |

Land

Titel

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Urologie

Urologie

Urologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Ortopædisk kirurgi


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates
  Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur
  Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |

Land

Titel

Ortopædisk kirurgi

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates

Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur

Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Pathologie
  Pathologie
  Patologia |

Land

Titel

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Pathologie

Pathologie

Patologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Neurologi eller medicinske nervesygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Neurologie
  Neurologie
  Neurologia |

Land

Titel

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Neurologie

Neurologie

Neurologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Psykiatri


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Psychiatrie und Psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie
  Psichiatria e psicoterapia |

Land

Titel

Psykiatri

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Psychiatrie und Psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie

Psichiatria e psicoterapia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Radiologie
  Radiologie
  Radiologia |

Land

Titel

Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Radiologie

Radiologie

Radiologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Onkologi


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Radio-Onkologie/Strahlentherapie
  Radio-oncologie/radiothérapie
  Radio-oncologia/radioterapia |

Land

Titel

Onkologi

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Radio-Onkologie/Strahlentherapie

Radio-oncologie/radiothérapie

Radio-oncologia/radioterapia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Plastikkirurgi


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie
  Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique
  Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |

Land

Titel

Plastikkirurgi

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie

Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Herz- und thorakale Gefässchirurgie
  Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique
  Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |

Land

Titel

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Herz- und thorakale Gefässchirurgie

Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique

Chirurgia del cuore e dei vasi toracici

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Børnekirurgi


  Uddannelsens mindstevarighed: 5 år |
| Schweiz | Kinderchirurgie
  Chirurgie pédiatrique
  Chirurgia pediatrica |

Land

Titel

Børnekirurgi

Uddannelsens mindstevarighed: 5 år

Schweiz

Kinderchirurgie

Chirurgie pédiatrique

Chirurgia pediatrica

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Kardiologi


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Kardiologie
  Cardiologie
  Cardiologia |

Land

Titel

Kardiologi

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Kardiologie

Cardiologie

Cardiologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Medicinsk gastroenterelogi eller medicinske mave-tarmsygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Gastroenterologie
  Gastroentérologie
  Gastroenterologia |

Land

Titel

Medicinsk gastroenterelogi eller medicinske mave-tarmsygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Gastroenterologie

Gastroentérologie

Gastroenterologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Reumatologi


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Rheumatologie
  Rhumatologie
  Reumatologia |

Land

Titel

Reumatologi

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Rheumatologie

Rhumatologie

Reumatologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Hæmatologi eller blodsygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Hämatologie
  Hématologie
  Ematologia |

Land

Titel

Hæmatologi eller blodsygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Hämatologie

Hématologie

Ematologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Endokrinologie-Diabetologie
  Endocrinologie-diabétologie
  Endocrinologia-diabetologia |

Land

Titel

Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Endokrinologie-Diabetologie

Endocrinologie-diabétologie

Endocrinologia-diabetologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Fysiurgi eller rehabilitering


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Physikalische Medizin und Rehabilitation
  Médecine physique et réadaptation
  Medicina fisica e riabilitazione |

Land

Titel

Fysiurgi eller rehabilitering

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Physikalische Medizin und Rehabilitation

Médecine physique et réadaptation

Medicina fisica e riabilitazione

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Dermatologie und Venerologie
  Dermatologie et vénéréologie
  Dermatologia e venerologia |

Land

Titel

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Dermatologie und Venerologie

Dermatologie et vénéréologie

Dermatologia e venerologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Tropemedicin


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Tropen- und Reisemedizin
  Médecine tropicale et médecine des voyages
  Medicina tropicale e medicina di viaggio |

Land

Titel

Tropemedicin

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Tropen- und Reisemedizin

Médecine tropicale et médecine des voyages

Medicina tropicale e medicina di viaggio

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Børne-og ungdomspsykiatri


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents
  Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |

Land

Titel

Børne-og ungdomspsykiatri

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents

Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Geriatri eller alderdommens sygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Nephrologie
  Néphrologie
  Nefrologia |

Land

Titel

Geriatri eller alderdommens sygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Nephrologie

Néphrologie

Nefrologia

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Infektionsmedicin


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Infektiologie
  Infectiologie
  Malattie infettive |

Land

Titel

Infektionsmedicin

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Infektiologie

Infectiologie

Malattie infettive

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Samfundsmedicin


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Prävention und Gesundheitswesen
  Prévention et santé publique
  Prevenzione e salute pubblica |

Land

Titel

Samfundsmedicin

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Prävention und Gesundheitswesen

Prévention et santé publique

Prevenzione e salute pubblica

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Klinisk farmakologi


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Klinische Pharmakologie und Toxikologie
  Pharmacologie et toxicologie cliniques
  Farmacologia e tossicologia cliniche |

Land

Titel

Klinisk farmakologi

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Klinische Pharmakologie und Toxikologie

Pharmacologie et toxicologie cliniques

Farmacologia e tossicologia cliniche

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Arbejdsmedicin


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Arbeitsmedizin
  Médecine du travail
  Medicina del lavoro |

Land

Titel

Arbejdsmedicin

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Arbeitsmedizin

Médecine du travail

Medicina del lavoro

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme


  Uddannelsens mindstevarighed: 3 år |
| Schweiz | Allergologie und klinische Immunologie
  Allergologie et immunologie clinique
  Allergologia e immunologia clinica |

Land

Titel

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

Uddannelsens mindstevarighed: 3 år

Schweiz

Allergologie und klinische Immunologie

Allergologie et immunologie clinique

Allergologia e immunologia clinica

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Klinisk fysiologi og nuklearmedicin


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Nuklearmedizin
  Médecine nucléaire
  Medicina nucleare |

Land

Titel

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Nuklearmedizin

Médecine nucléaire

Medicina nucleare

| Land | Eksamensbevisets titel |
| --- | --- |
| Tand-, mund- og kæbe-ansigtskirurgi


  (grunduddannelse som læge og tandlæge)


  Uddannelsens mindstevarighed: 4 år |
| Schweiz | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie
  Chirurgie orale et maxillo-faciale
  Chirurgia oro-maxillo-facciale« |

Land

Eksamensbevisets titel

Tand-, mund- og kæbe-ansigtskirurgi

(grunduddannelse som læge og tandlæge)

Uddannelsens mindstevarighed: 4 år

Schweiz

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Chirurgie orale et maxillo-faciale

Chirurgia oro-maxillo-facciale«

| h. | I direktivets bilag V, punkt 5.1.4, tilføjes følgende:








  »Land | Uddannelsesbevis | Titel | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin
  Diplôme de médecin praticien
  Diploma di medico generico | Médecin praticien
  Praktischer Arzt
  Medico generico | 1. juni 2002« |

h.

I direktivets bilag V, punkt 5.1.4, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Titel

Referencedato

Schweiz

Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin

Diplôme de médecin praticien

Diploma di medico generico

Médecin praticien

Praktischer Arzt

Medico generico

1. juni 2002«

| i. | I direktivets bilag V, punkt 5.2.2, indsættes følgende:









  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Titel | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | 1. | Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann
  Infirmière diplômée et infirmier diplômé
  Infermiera diplomata e infermiere diplomato |

i.

I direktivets bilag V, punkt 5.2.2, indsættes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Titel

Referencedato

Schweiz

1.

Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann

Infirmière diplômée et infirmier diplômé

Infermiera diplomata e infermiere diplomato

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1. juni 2002

| 2. | Bachelor of Science in nursing |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Science in nursing

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

(1) ...«

| j. | I direktivets bilag V, punkt 5.3.2, tilføjes følgende:










  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset | Titel | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Zahnarztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin-dentiste
  Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | Zahnarzt
  Médecin-dentiste
  Medico-dentista | 1. juni 2002« |

j.

I direktivets bilag V, punkt 5.3.2, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset

Titel

Referencedato

Schweiz

Eidgenössisches Zahnarztdiplom

Diplôme fédéral de médecin-dentiste

Diploma federale di medico-dentista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

Zahnarzt

Médecin-dentiste

Medico-dentista

1. juni 2002«

| k. | I direktivets bilag V, punkt 5.3.3, tilføjes følgende:








  Ortodonti |
| --- | --- |
| »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Referencedato |
| Schweiz | Diplom für Kieferorthopädie
  Diplôme fédéral d’orthodontiste
  Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 1. juni 2002 |

k.

I direktivets bilag V, punkt 5.3.3, tilføjes følgende:

Ortodonti

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Referencedato

Schweiz

Diplom für Kieferorthopädie

Diplôme fédéral d’orthodontiste

Diploma di ortodontista

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

1. juni 2002

| Mundkirurgi |
| --- |
| Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Referencedato |
| Schweiz | Diplom für Oralchirurgie
  Diplôme fédéral de chirurgie orale
  Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 30. april 2004« |

Mundkirurgi

Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Referencedato

Schweiz

Diplom für Oralchirurgie

Diplôme fédéral de chirurgie orale

Diploma di chirurgia orale

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

30. april 2004«

| l. | I direktivets bilag V, punkt 5.4.2, tilføjes følgende:









  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Tierarztdiplom
  Diplôme fédéral de vétérinaire
  Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. juni 2002« |

l.

I direktivets bilag V, punkt 5.4.2, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset

Referencedato

Schweiz

Eidgenössisches Tierarztdiplom

Diplôme fédéral de vétérinaire

Diploma federale di veterinario

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. juni 2002«

| m. | I direktivets bilag V, punkt 5.5.2, tilføjes følgende:









  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Titel | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
  Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État
  Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme
  Sage-femme
  Levatrice | 1. juni 2002« |

m.

I direktivets bilag V, punkt 5.5.2, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Titel

Referencedato

Schweiz

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. juni 2002«

| n. | I direktivets bilag V, punkt 5.6.2, tilføjes følgende:









  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset | Referencedato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Apothekerdiplom
  Diplôme fédéral de pharmacien
  Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. juni 2002« |

n.

I direktivets bilag V, punkt 5.6.2, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset

Referencedato

Schweiz

Eidgenössisches Apothekerdiplom

Diplôme fédéral de pharmacien

Diploma federale di farmacista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. juni 2002«

| o. | I direktivets bilag V, punkt 5.7.1, tilføjes følgende:









  »Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset | Akademisk referenceår |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell'Università della Svizzera Italiana | | 1996-1997 |
| | Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | — | 2007-2008 |
| | Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | | 2007-2008 |
| | Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | — | 2007-2008 |
| | Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | — | 2007-2008 |
| | Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | — | 2007-2008 |
| | Master of Science MSc in Architecture,
  Architecte (arch. dipl. EPF) | Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne | | 2007-2008 |
| | Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | | 2007-2008« |

o.

I direktivets bilag V, punkt 5.7.1, tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset

Akademisk referenceår

Schweiz

Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI)

Accademia di Architettura dell'Università della Svizzera Italiana

1996-1997

Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH)

—

2007-2008

Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH)

2007-2008

Master of Arts FHNW in Architektur

Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW

—

2007-2008

Master of Arts FHZ in Architektur

Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ)

—

2007-2008

Master of Arts ZFH in Architektur

Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen

—

2007-2008

Master of Science MSc in Architecture,

Architecte (arch. dipl. EPF)

Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne

2007-2008

Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch

Eidgenössische Technische Hochschule Zurich

2007-2008«

| p. | I direktivets bilag VI tilføjes følgende:







  »Land | Uddannelsesbevis | Akademisk referenceår |
| --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | 1. | Dipl. Arch. ETH,
  arch. dipl. EPF,
  arch. dipl. PF |

p.

I direktivets bilag VI tilføjes følgende:

»Land

Uddannelsesbevis

Akademisk referenceår

Schweiz

1.

Dipl. Arch. ETH,

arch. dipl. EPF,

arch. dipl. PF

2004-2005

| 2. | Architecte diplômé EAUG |
| --- | --- |

2.

Architecte diplômé EAUG

2004-2005

| 3. | Architekt REG A
  Architecte REG A
  Architetto REG A |
| --- | --- |

3.

Architekt REG A

Architecte REG A

Architetto REG A

2004-2005«

| 2a. | 377 L 0249: Rådets direktiv 77/249/EØF af 22. marts 1977 om lettelser med henblik på den faktiske gennemførelse af advokaters fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 78 af 26.3.1977, s. 17),
  ændret ved:






  — | 1 79 H: Akt vedrørende vilkårene for Den Hellenske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 91) |
| --- | --- | --- |

2a.

377 L 0249: Rådets direktiv 77/249/EØF af 22. marts 1977 om lettelser med henblik på den faktiske gennemførelse af advokaters fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 78 af 26.3.1977, s. 17),

ændret ved:

—

1 79 H: Akt vedrørende vilkårene for Den Hellenske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 91)

| — | 1 85 I: Akt vedrørende vilkårene for Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 160) |
| --- | --- |

—

1 85 I: Akt vedrørende vilkårene for Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 160)

| — | Rådets afgørelse 95/1/EF, Euratom, EKSF, af 1. januar 1995 om tilpasning af retsakterne vedrørende nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union (EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 95/1/EF, Euratom, EKSF, af 1. januar 1995 om tilpasning af retsakterne vedrørende nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union (EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1)

| — | 1 2003 T: Akt vedrørende vilkårene for den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33) |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Akt vedrørende vilkårene for den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33)

| — | Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141).

| b. | I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 77/249/EØF:






  1. | I artikel 1, stk. 2, tilføjes følgende:
  »Schweiz: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 77/249/EØF:

1.

I artikel 1, stk. 2, tilføjes følgende:

»Schweiz:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato«. |
| --- | --- |

Avvocato«.

| 2. | Artikel 8 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 77/249/EØF. |
| --- | --- |

2.

Artikel 8 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 77/249/EØF.

| 3a. | 398 L 0005: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået (EFT L 77 af 14.3.1998, s. 36),
  ændret ved:






  — | 1 2003 T: Akt vedrørende vilkårene for den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33) |
| --- | --- | --- |

3a.

398 L 0005: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået (EFT L 77 af 14.3.1998, s. 36),

ændret ved:

—

1 2003 T: Akt vedrørende vilkårene for den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33)

| — | Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141).

| b. | I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 98/5/EF:






  1. | I artikel 1, stk. 2, litra a), tilføjes følgende:
  »Schweiz: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 98/5/EF:

1.

I artikel 1, stk. 2, litra a), tilføjes følgende:

»Schweiz:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato«. |
| --- | --- |

Avvocato«.

| 2. | Artikel 16 og 17 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 98/5/EF. |
| --- | --- |

2.

Artikel 16 og 17 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 98/5/EF.

| 3. | Artikel 14 gennemføres således:
  Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg. |
| --- | --- |

3.

Artikel 14 gennemføres således:

Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg.

| 4a. | 374 L 0556: Rådets direktiv 74/556/EØF af 4. juni 1974 om gennemførelse af etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser for selvstændig virksomhed og formidlervirksomhed inden for handel med og distribution af giftige stoffer (EFT L 307 af 18.11.1974, s. 1). |
| --- | --- |

4a.

374 L 0556: Rådets direktiv 74/556/EØF af 4. juni 1974 om gennemførelse af etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser for selvstændig virksomhed og formidlervirksomhed inden for handel med og distribution af giftige stoffer (EFT L 307 af 18.11.1974, s. 1).

| b. | I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 74/556/EØF:






  1. | Artikel 4, stk. 3, gennemføres således:
  Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg. |
| --- | --- | --- |

b.

I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 74/556/EØF:

1.

Artikel 4, stk. 3, gennemføres således:

Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg.

| 2. | Artikel 7 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 74/556/EØF. |
| --- | --- |

2.

Artikel 7 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 74/556/EØF.

| 5a. | 374 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EØF af 4. juni 1974 om gennemførelse af etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser for selvstændig virksomhed og formidlervirksomhed inden for handel med og distribution af giftige stoffer (EFT L 307 af 18.11.1974, s. 5),
  ændret ved:






  — | Rådets afgørelse 95/1/EF, Euratom, EKSF, af 1. januar 1995 om tilpasning af retsakterne vedrørende nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union (EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1) |
| --- | --- | --- |

5a.

374 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EØF af 4. juni 1974 om gennemførelse af etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser for selvstændig virksomhed og formidlervirksomhed inden for handel med og distribution af giftige stoffer (EFT L 307 af 18.11.1974, s. 5),

ændret ved:

—

Rådets afgørelse 95/1/EF, Euratom, EKSF, af 1. januar 1995 om tilpasning af retsakterne vedrørende nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union (EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1)

| — | 1 2003 T: Akt vedrørende vilkårene for den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33) |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Akt vedrørende vilkårene for den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33)

| — | Rådets direktiv 2006/101/EF af 20. november 2006 om tilpasning af direktiv 73/239/EØF, 74/557/EØF og 2002/83/EF vedrørende fri udveksling af tjenesteydelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 238). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2006/101/EF af 20. november 2006 om tilpasning af direktiv 73/239/EØF, 74/557/EØF og 2002/83/EF vedrørende fri udveksling af tjenesteydelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 238).

| b. | I forbindelse med aftalen foretages der følgende tilpasning af direktiv 74/557/EØF:






  1. | i Schweiz:
  Alle de produkter og giftige stoffer, der er opført i giftlovning (samlingen af forbundslove (CC 813.1), herunder især vedrørende anordningerne dertil (CC 813) og om miljøgiftige stoffer (CC 814 812.31, 814 812.32 og 814 812.33) |
| --- | --- | --- |

b.

I forbindelse med aftalen foretages der følgende tilpasning af direktiv 74/557/EØF:

1.

i Schweiz:

Alle de produkter og giftige stoffer, der er opført i giftlovning (samlingen af forbundslove (CC 813.1), herunder især vedrørende anordningerne dertil (CC 813) og om miljøgiftige stoffer (CC 814 812.31, 814 812.32 og 814 812.33)

| 2. | Artikel 7, stk. 5, gennemføres således:
  Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg. |
| --- | --- |

2.

Artikel 7, stk. 5, gennemføres således:

Kommissionen informerer medlemsstaterne om de kompetente myndigheder, som Schweiz har udpeget, så snart Schweiz har underrettet Kommissionen med kopi til det blandede udvalg.

| 3. | Artikel 8 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 74/557/EØF. |
| --- | --- |

3.

Artikel 8 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 74/557/EØF.

| 6a. | 386 L 0653: Rådets direktiv 86/653/EØF af 18. december 1986 om samordning af medlemsstaternes lovgivning om selvstændige handelsagenter (EFT L 382 af 31.12.1986, s. 17). |
| --- | --- |

6a.

386 L 0653: Rådets direktiv 86/653/EØF af 18. december 1986 om samordning af medlemsstaternes lovgivning om selvstændige handelsagenter (EFT L 382 af 31.12.1986, s. 17).

| b. | I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 86/653/EØF:
  Artikel 22 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 86/653/EØF. |
| --- | --- |

b.

I forbindelse med denne aftale foretages der følgende tilpasning af direktiv 86/653/EØF:

Artikel 22 finder ikke anvendelse. Den schweiziske koordinator, som Schweiz har udpeget i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2005/36/EF, underretter imidlertid Kommissionen med kopi til det blandede udvalg om de love og bestemmelser, der er vedtaget på grundlag af direktiv 86/653/EØF.

AFSNIT B:   AKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER TAGER TIL EFTERRETNING

De kontraherende parter tager følgende akter til efterretning:

| 7. | 389 X 0601: Kommissionens henstilling 89/601/EØF af 8. november 1989 om uddannelse af sundhedspersonale i kræftsygdomme (EFT L 346 af 27.11.1989, s. 1).« |
| --- | --- |

7.

389 X 0601: Kommissionens henstilling 89/601/EØF af 8. november 1989 om uddannelse af sundhedspersonale i kræftsygdomme (EFT L 346 af 27.11.1989, s. 1).«

---

(1)  EUT: Indsæt venligst datoen for vedtagelsen af det blandede udvalgs afgørelse.

1

---

FORORDNINGER

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 729/2011

af 20. juli 2011

om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører spansk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 15/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | USK/567EI |
| Art | Brosme (Brosme brosme) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII |
| Dato | 7. april 2011 |

Nr.

15/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestand

USK/567EI

Art

Brosme (Brosme brosme)

Område

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

Dato

7. april 2011

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/26

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 730/2011

af 20. juli 2011

om forbud mod fiskeri efter sort sabelfisk i EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII fra fartøjer, der fører spansk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012 (2) er der fastsat kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012 (2) er der fastsat kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 336 af 21.12.2010, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 13/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | SPANIEN |
| Bestand | BSF/56712- |
| Art | Sort sabelfisk (Aphanopus carbo) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII |
| Dato | 22. april 2011 |

Nr.

13/DSS

Medlemsstat

SPANIEN

Bestand

BSF/56712-

Art

Sort sabelfisk (Aphanopus carbo)

Område

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII

Dato

22. april 2011

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 731/2011

af 22. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Prosciutto Amatriciano (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Prosciutto Amatriciano« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Prosciutto Amatriciano« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registeres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registeres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 307 af 12.11.2010, s. 21.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2.   Kødprodukter (kogte, saltede, røgede m.m.)

ITALIEN

Prosciutto Amatriciano (BGB)

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/30

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 732/2011

af 22. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Göttinger Feldkieker (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Göttinger Feldkieker« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Göttinger Feldkieker« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 309 af 13.11.2010, s. 16.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2.   Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

TYSKLAND

Göttinger Feldkieker (BGB)

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/32

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 733/2011

af 22. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Kołocz śląski/kołacz śląski (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Polens ansøgning om registrering af betegnelsen »Kołocz śląski/kołacz śląski« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Polens ansøgning om registrering af betegnelsen »Kołocz śląski/kołacz śląski« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 299 af 5.11.2010, s. 7.

2

---

BILAG

Fødevarer, der er omhandlet i bilag I til forordning (EF) nr. 510/2006:

Kategori 2.4.   Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

POLEN

Kołocz śląski/kołacz śląski (BGB)

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/34

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 734/2011

af 22. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Grækenlands ansøgning om registrering af betegnelsen »Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Grækenlands ansøgning om registrering af betegnelsen »Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 307 af 12.11.2010, s. 24.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.1.   Kød (og slagteaffald), fersk

GRÆKENLAND

Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (BOB)

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/36

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 735/2011

af 22. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Göttinger Stracke (BGB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Göttinger Stracke« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Göttinger Stracke« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 309 af 13.11.2010, s. 13.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2.   Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

TYSKLAND

Göttinger Stracke (BGB)

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/37

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 736/2011

vom 26. juli 2011

om godkendelse af aktivstoffet fluroxypyr, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 13, stk. 2, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 80, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1107/2009 finder direktiv 91/414/EØF (2) anvendelse på aktivstoffer, der er opført i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 737/2007 af 27. juni 2007 om en procedure for forlængelse af optagelsen af en første gruppe af aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om fastlæggelse af en liste over disse stoffer (3), for så vidt angår godkendelsesprocedure og -betingelser. Fluroxypyr er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 737/2007. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 80, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1107/2009 finder direktiv 91/414/EØF (2) anvendelse på aktivstoffer, der er opført i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 737/2007 af 27. juni 2007 om en procedure for forlængelse af optagelsen af en første gruppe af aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om fastlæggelse af en liste over disse stoffer (3), for så vidt angår godkendelsesprocedure og -betingelser. Fluroxypyr er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 737/2007.

| (2) | Godkendelsen af fluroxypyr, jf. del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (4), udløber den 31. december 2011. Der blev i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 737/2007 indgivet en anmeldelse om forlængelse af optagelsen af fluroxypyr i bilag I til direktiv 91/414/EØF inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(2)

Godkendelsen af fluroxypyr, jf. del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (4), udløber den 31. december 2011. Der blev i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 737/2007 indgivet en anmeldelse om forlængelse af optagelsen af fluroxypyr i bilag I til direktiv 91/414/EØF inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (3) | Ved Kommissionens beslutning 2008/656/EF af 28. juli 2008 om antageligheden af anmeldelserne om forlængelse af optagelsen af aktivstofferne azimsulfuron, azoxystrobin, fluroxypyr, imazalil, kresoxim-methyl, prohexadion-calcium og spiroxamin i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om opstilling af en liste over de pågældende anmeldere (5) blev det konstateret, at den pågældende anmeldelse var antagelig. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens beslutning 2008/656/EF af 28. juli 2008 om antageligheden af anmeldelserne om forlængelse af optagelsen af aktivstofferne azimsulfuron, azoxystrobin, fluroxypyr, imazalil, kresoxim-methyl, prohexadion-calcium og spiroxamin i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om opstilling af en liste over de pågældende anmeldere (5) blev det konstateret, at den pågældende anmeldelse var antagelig.

| (4) | Anmelderen fremlagde inden udløbet af fristen i artikel 6 i forordning (EF) nr. 737/2007 de data, der er påkrævet i henhold til nævnte artikel, sammen med en redegørelse for, hvorfor de enkelte nye fremlagte undersøgelser var relevante. |
| --- | --- |

(4)

Anmelderen fremlagde inden udløbet af fristen i artikel 6 i forordning (EF) nr. 737/2007 de data, der er påkrævet i henhold til nævnte artikel, sammen med en redegørelse for, hvorfor de enkelte nye fremlagte undersøgelser var relevante.

| (5) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 26. november 2009. Ud over en vurdering af aktivstoffet indeholder rapporten en liste over de undersøgelser, som den rapporterende medlemsstat har lagt til grund for sin vurdering. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 26. november 2009. Ud over en vurdering af aktivstoffet indeholder rapporten en liste over de undersøgelser, som den rapporterende medlemsstat har lagt til grund for sin vurdering.

| (6) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten til anmelderen og medlemsstaterne, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten offentliggjorde desuden vurderingsrapporten. |
| --- | --- |

(6)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten til anmelderen og medlemsstaterne, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten offentliggjorde desuden vurderingsrapporten.

| (7) | Efter anmodning fra Kommissionen foretog medlemsstaterne og autoriteten et peer review af vurderingsrapporten. Autoriteten forelagde den 24. februar 2011 Kommissionen sin konklusion om peer reviewet af risikovurderingen af fluroxypyr (6). Vurderingsrapporten og autoritetens konklusioner blev behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 17. juni 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr. |
| --- | --- |

(7)

Efter anmodning fra Kommissionen foretog medlemsstaterne og autoriteten et peer review af vurderingsrapporten. Autoriteten forelagde den 24. februar 2011 Kommissionen sin konklusion om peer reviewet af risikovurderingen af fluroxypyr (6). Vurderingsrapporten og autoritetens konklusioner blev behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 17. juni 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr.

| (8) | Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr, fortsat kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Fluroxypyr bør derfor godkendes. |
| --- | --- |

(8)

Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr, fortsat kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Fluroxypyr bør derfor godkendes.

| (9) | Det er imidlertid, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden, nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger, som ikke var omfattet af den første optagelse af aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF. |
| --- | --- |

(9)

Det er imidlertid, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden, nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger, som ikke var omfattet af den første optagelse af aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF.

| (10) | Uanset den konklusion, at fluroxypyr bør godkendes, bør der især indhentes yderligere bekræftende oplysninger. |
| --- | --- |

(10)

Uanset den konklusion, at fluroxypyr bør godkendes, bør der især indhentes yderligere bekræftende oplysninger.

| (11) | Før et aktivstof godkendes, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, godkendelsen medfører. |
| --- | --- |

(11)

Før et aktivstof godkendes, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, godkendelsen medfører.

| (12) | Uden at det berører de forpligtelser, der i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 følger af godkendelsen, bør følgende betingelser dog finde anvendelse i betragtning af den særlige situation, der er opstået efter overgangen fra direktiv 91/414/EØF til forordning (EF) nr. 1107/2009. Medlemsstaterne bør have en frist på seks måneder efter godkendelsen til at tage eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr, op til fornyet overvejelse. Medlemsstaterne bør ændre eller erstatte godkendelserne eller kalde dem tilbage, alt efter hvad der er relevant. Uanset ovenstående frist bør der afsættes en længere periode til indgivelse og vurdering af det ajourførte fuldstændige dossier, jf. bilag III i direktiv 91/414/EØF, for hvert plantebeskyttelsesmiddel og for hvert påtænkt anvendelsesformål i overensstemmelse med de ensartede principper. |
| --- | --- |

(12)

Uden at det berører de forpligtelser, der i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 følger af godkendelsen, bør følgende betingelser dog finde anvendelse i betragtning af den særlige situation, der er opstået efter overgangen fra direktiv 91/414/EØF til forordning (EF) nr. 1107/2009. Medlemsstaterne bør have en frist på seks måneder efter godkendelsen til at tage eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr, op til fornyet overvejelse. Medlemsstaterne bør ændre eller erstatte godkendelserne eller kalde dem tilbage, alt efter hvad der er relevant. Uanset ovenstående frist bør der afsættes en længere periode til indgivelse og vurdering af det ajourførte fuldstændige dossier, jf. bilag III i direktiv 91/414/EØF, for hvert plantebeskyttelsesmiddel og for hvert påtænkt anvendelsesformål i overensstemmelse med de ensartede principper.

| (13) | Erfaringerne med optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF af aktivstoffer, som er vurderet inden for rammerne af Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (7), har vist, at der kan opstå vanskeligheder med fortolkningen af de pligter, som indehavere af eksisterende godkendelser har med hensyn til adgang til data. For at undgå yderligere vanskeligheder synes det derfor nødvendigt at præcisere medlemsstaternes pligter, især pligten til at kontrollere, at indehaveren af en godkendelse kan påvise, at han har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet. Denne præcisering pålægger dog ikke medlemsstaterne eller indehavere af godkendelser nye forpligtelser i forhold til de hidtil vedtagne direktiver om ændring af bilag I til det pågældende direktiv eller forordningerne om godkendelse af aktivstoffer. |
| --- | --- |

(13)

Erfaringerne med optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF af aktivstoffer, som er vurderet inden for rammerne af Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (7), har vist, at der kan opstå vanskeligheder med fortolkningen af de pligter, som indehavere af eksisterende godkendelser har med hensyn til adgang til data. For at undgå yderligere vanskeligheder synes det derfor nødvendigt at præcisere medlemsstaternes pligter, især pligten til at kontrollere, at indehaveren af en godkendelse kan påvise, at han har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet. Denne præcisering pålægger dog ikke medlemsstaterne eller indehavere af godkendelser nye forpligtelser i forhold til de hidtil vedtagne direktiver om ændring af bilag I til det pågældende direktiv eller forordningerne om godkendelse af aktivstoffer.

| (14) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(14)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres i overensstemmelse hermed.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse af aktivstof

Aktivstoffet fluroxypyr, som opført i bilag I, godkendes på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Artikel 2

Revurdering af plantebeskyttelsesmidler

1.   Om nødvendigt ændrer eller tilbagekalder medlemsstaterne i henhold til forordning (EU) nr. 1107/2009 senest den 30. juni 2012 eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr som aktivstof.

Inden da skal medlemsstaterne navnlig kontrollere, at betingelserne i bilag I til nærværende forordning er overholdt, dog ikke betingelserne i del B i kolonnen vedrørende særlige bestemmelser i samme bilag, og at indehaveren af godkendelsen er i besiddelse af eller har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktiv 91/414/EØF, jf. betingelserne i direktivets artikel 13, stk. 1-4, samt artikel 62 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

2.   Uanset stk. 1 revurderer medlemsstaterne for hvert godkendt plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder fluroxypyr, enten som eneste aktivstof eller som ét af flere aktivstoffer, som alle er optaget i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 pr. 31. december 2011, midlet i overensstemmelse med de ensartede principper i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 på grundlag af et dossier, der opfylder kravene i bilag III til direktiv 91/414/EØF, idet der samtidig tages højde for del B i kolonnen vedrørende særlige bestemmelser i bilag I til nærværende forordning. På grundlag af den vurdering fastslår medlemsstaterne, om midlet opfylder kravene i artikel 29, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009.

Derefter skal medlemsstaterne:

| a) | hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder fluroxypyr som eneste aktivstof, om nødvendigt ændre godkendelsen eller kalde den tilbage senest den 31. december 2015, eller |
| --- | --- |

a)

hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder fluroxypyr som eneste aktivstof, om nødvendigt ændre godkendelsen eller kalde den tilbage senest den 31. december 2015, eller

| b) | hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder fluroxypyr som ét af flere aktivstoffer, om nødvendigt ændre eller tilbagekalde godkendelsen senest den 31. december 2015 eller senest den dato, der er fastsat for en sådan ændring eller tilbagekaldelse i den eller de pågældende retsakter, hvorved det eller de pågældende stoffer blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, eller hvorved det eller de pågældende stoffer blev godkendt, alt efter hvilket der er det seneste tidspunkt. |
| --- | --- |

b)

hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder fluroxypyr som ét af flere aktivstoffer, om nødvendigt ændre eller tilbagekalde godkendelsen senest den 31. december 2015 eller senest den dato, der er fastsat for en sådan ændring eller tilbagekaldelse i den eller de pågældende retsakter, hvorved det eller de pågældende stoffer blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, eller hvorved det eller de pågældende stoffer blev godkendt, alt efter hvilket der er det seneste tidspunkt.

Artikel 3

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 4

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUT L 169 af 29.6.2007, s. 10.

3

(4)  EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1.

4

(5)  EUT L 214 af 9.8.2008, s. 70.

5

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluroxypyr«. EFSA Journal 2011;9(3):2091. [91 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2091. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

EFSA Journal

(7)  EFT L 366 af 15.12.1992, s. 10.

7

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluroxypyr
  CAS-nr. 69377-81-7
  CIPAC-nr. 431 | 4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-pyridyloxyeddikesyre | ≥ 950 g/kg
  (fluroxypyr-meptyl) | 1. januar 2012 | 31. december 2021 | DEL A
  Må kun tillades anvendt som herbicid.
  DEL B
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 17. juni 2011.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:






  1) | være særligt opmærksomme på den potentielle risiko for forurening af grundvandet med metabolitten fluroxypyrpyridinol, når aktivstoffet anvendes i regioner med alkalisk eller sårbar jordbund og/eller under sårbare klimaforhold |

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

Fluroxypyr

CAS-nr. 69377-81-7

CIPAC-nr. 431

4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-pyridyloxyeddikesyre

≥ 950 g/kg

(fluroxypyr-meptyl)

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Må kun tillades anvendt som herbicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 17. juni 2011.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:

1)

være særligt opmærksomme på den potentielle risiko for forurening af grundvandet med metabolitten fluroxypyrpyridinol, når aktivstoffet anvendes i regioner med alkalisk eller sårbar jordbund og/eller under sårbare klimaforhold

| 2) | være særligt opmærksomme på risikoen for vandorganismer. |
| --- | --- |

2)

være særligt opmærksomme på risikoen for vandorganismer.

Godkendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:

| a) | relevansen af de urenheder, der er til stede i de tekniske specifikationer |
| --- | --- |

a)

relevansen af de urenheder, der er til stede i de tekniske specifikationer

| b) | relevansen af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsdossiererne under hensyntagen til specifikationen af det tekniske materiale |
| --- | --- |

b)

relevansen af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsdossiererne under hensyntagen til specifikationen af det tekniske materiale

| c) | den toksikologiske relevans af metabolitterne fluroxypyrpyridinol og fluroxypyrmethoxypyridin |
| --- | --- |

c)

den toksikologiske relevans af metabolitterne fluroxypyrpyridinol og fluroxypyrmethoxypyridin

| d) | metoderne til analyse af restkoncentrationer i planter |
| --- | --- |

d)

metoderne til analyse af restkoncentrationer i planter

| e) | fluroxypyresternes skæbne i animalske matricer |
| --- | --- |

e)

fluroxypyresternes skæbne i animalske matricer

| f) | risikoen på langt sigt for regnorme og jordorganismer. |
| --- | --- |

f)

risikoen på langt sigt for regnorme og jordorganismer.

Anmelderen forelægger medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten de oplysninger, der er angivet i litra a) og b), senest den 1. juli 2012 og de oplysninger, der er angivet i litra c), d), e) og f), senest den 31. december 2013.

---

(1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A udgår oplysningerne vedrørende fluroxypyr. |
| --- | --- |

1)

I del A udgår oplysningerne vedrørende fluroxypyr.

| 2) | I del B indsættes følgende:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »9 | Fluroxypyr
  CAS-nr. 69377-81-7
  CIPAC-nr. 431 | 4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-pyridyloxyeddikesyre | ≥ 950 g/kg
  (fluroxypyr-meptyl) | 1. januar 2012 | 31. december 2021 | DEL A
  Må kun tillades anvendt som herbicid.
  DEL B
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 17. juni 2011.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:






  1) | være særligt opmærksomme på den potentielle risiko for forurening af grundvandet med metabolitten fluroxypyrpyridinol, når aktivstoffet anvendes i regioner med alkalisk eller sårbar jordbund og/eller under sårbare klimaforhold |

2)

I del B indsættes følgende:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»9

Fluroxypyr

CAS-nr. 69377-81-7

CIPAC-nr. 431

4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-pyridyloxyeddikesyre

≥ 950 g/kg

(fluroxypyr-meptyl)

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Må kun tillades anvendt som herbicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 17. juni 2011.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:

1)

være særligt opmærksomme på den potentielle risiko for forurening af grundvandet med metabolitten fluroxypyrpyridinol, når aktivstoffet anvendes i regioner med alkalisk eller sårbar jordbund og/eller under sårbare klimaforhold

| 2) | være særligt opmærksomme på risikoen for vandorganismer. |
| --- | --- |

2)

være særligt opmærksomme på risikoen for vandorganismer.

Godkendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:

| a) | relevansen af de urenheder, der er til stede i de tekniske specifikationer |
| --- | --- |

a)

relevansen af de urenheder, der er til stede i de tekniske specifikationer

| b) | relevansen af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsdossiererne under hensyntagen til specifikationen af det tekniske materiale |
| --- | --- |

b)

relevansen af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsdossiererne under hensyntagen til specifikationen af det tekniske materiale

| c) | den toksikologiske relevans af metabolitterne fluroxypyrpyridinol og fluroxypyrmethoxypyridin |
| --- | --- |

c)

den toksikologiske relevans af metabolitterne fluroxypyrpyridinol og fluroxypyrmethoxypyridin

| d) | metoderne til analyse af restkoncentrationer i planter |
| --- | --- |

d)

metoderne til analyse af restkoncentrationer i planter

| e) | fluroxypyresternes skæbne i animalske matricer |
| --- | --- |

e)

fluroxypyresternes skæbne i animalske matricer

| f) | risikoen på langt sigt for regnorme og jordorganismer. |
| --- | --- |

f)

risikoen på langt sigt for regnorme og jordorganismer.

Anmelderen forelægger medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten de oplysninger, der er angivet i litra a) og b), senest den 1. juli 2012 og de oplysninger, der er angivet i litra c), d), e) og f), senest den 31. december 2013.«

---

(1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/42

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 737/2011

af 26. juli 2011

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 for så vidt angår fortegnelsen over områder

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 af 30. november 2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 3,

under henvisning til anmodningerne fra Frankrig og Ungarn og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 1217/2009 indeholder en fortegnelse over områder som omhandlet i artikel 2, litra d), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 1217/2009 indeholder en fortegnelse over områder som omhandlet i artikel 2, litra d), i nævnte forordning.

| (2) | Ifølge nævnte bilag er Frankrig opdelt i 22 områder. Med henblik på anvendelse af forordning (EF) nr. 1217/2009 har Frankrig anmodet om tilføjelse af Guadeloupe, Martinique og La Réunion til fortegnelsen over områder. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge nævnte bilag er Frankrig opdelt i 22 områder. Med henblik på anvendelse af forordning (EF) nr. 1217/2009 har Frankrig anmodet om tilføjelse af Guadeloupe, Martinique og La Réunion til fortegnelsen over områder.

| (3) | Ifølge nævnte bilag er Ungarn opdelt i syv områder. Med henblik på anvendelse af forordning (EF) nr. 1217/2009 har Ungarn anmodet om en nedsættelse af antallet af områder ved sammenlægning af områderne Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl og Dél-Dunántúl til ét område, Dunántúl, og ved sammenlægning af områderne Közép-Magyarország, Észak-Alföld og Dél-Alföld til ét område, Alföld. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge nævnte bilag er Ungarn opdelt i syv områder. Med henblik på anvendelse af forordning (EF) nr. 1217/2009 har Ungarn anmodet om en nedsættelse af antallet af områder ved sammenlægning af områderne Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl og Dél-Dunántúl til ét område, Dunántúl, og ved sammenlægning af områderne Közép-Magyarország, Észak-Alföld og Dél-Alföld til ét område, Alföld.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1217/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1217/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Fællesskabskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Fællesskabskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1217/2009 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra regnskabsåret 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 328 af 15.12.2009, s. 27.

1

---

BILAG

I bilag I til forordning (EF) nr. 1217/2009 foretages følgende ændringer:

| 1) | I delen vedrørende Frankrig tilføjes følgende områder:






  »23. | Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

1)

I delen vedrørende Frankrig tilføjes følgende områder:

»23.

Guadeloupe

| 24. | Martinique |
| --- | --- |

24.

Martinique

| 25. | Réunion.« |
| --- | --- |

25.

Réunion.«

| 2) | Delen vedrørende Ungarn affattes således:
  »Ungarn







  1. | Észak- Magyarország |
| --- | --- | --- |

2)

Delen vedrørende Ungarn affattes således:

»Ungarn

1.

Észak- Magyarország

| 2. | Dunántúl |
| --- | --- |

2.

Dunántúl

| 3. | Alföld.« |
| --- | --- |

3.

Alföld.«

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 738/2011

af 26. juli 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 27. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0707 00 05 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 62,0 |
| UY | 62,6 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 150,1 |
| MA | 82,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 177,7 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 153,0 |
| BR | 81,8 |
| CL | 87,4 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 117,4 |
| US | 89,9 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 61,7 |
| CN | 81,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0809 10 00 | TR | 180,0 |
| XS | 88,0 |
| ZZ | 134,0 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 293,2 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 30 | TR | 172,9 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0707 00 05

TR

102,8

ZZ

102,8

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

73,7

TR

62,0

UY

62,6

ZA

89,7

ZZ

72,0

0806 10 10

CL

54,3

EG

150,1

MA

82,5

TN

223,5

TR

177,7

ZA

62,8

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

153,0

BR

81,8

CL

87,4

CN

87,0

NZ

117,4

US

89,9

ZA

84,7

ZZ

100,2

0808 20 50

AR

76,4

CL

61,7

CN

81,8

NZ

148,5

ZA

95,5

ZZ

92,8

0809 10 00

TR

180,0

XS

88,0

ZZ

134,0

0809 20 95

CL

267,8

TR

293,2

ZZ

280,5

0809 30

TR

172,9

ZZ

172,9

0809 40 05

BA

50,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

DIREKTIVER

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/46

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/71/EU

af 26. juli 2011

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage creosot som et aktivt stof i bilag I hertil

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter creosot. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter creosot.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er creosot vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er creosot vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til direktiv 98/8/EF.

| (3) | Sverige blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 31. oktober 2007 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. Det fremgår af rapporten, at vurderingen kun omfatter creosot, klasse B og C, jf. europæisk standard EN 13991:2003. |
| --- | --- |

(3)

Sverige blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 31. oktober 2007 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. Det fremgår af rapporten, at vurderingen kun omfatter creosot, klasse B og C, jf. europæisk standard EN 13991:2003.

| (4) | Der blev iværksat en interessepartshøring den 30. april 2008. Resultaterne af høringen blev offentliggjort og drøftet ved det 30. møde i gruppen af repræsentanter for medlemsstaternes kompetente myndigheder for så vidt angår gennemførelsen af Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter. |
| --- | --- |

(4)

Der blev iværksat en interessepartshøring den 30. april 2008. Resultaterne af høringen blev offentliggjort og drøftet ved det 30. møde i gruppen af repræsentanter for medlemsstaternes kompetente myndigheder for så vidt angår gennemførelsen af Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter.

| (5) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen indføjet i en vurderingsrapport i det stående udvalg for biocidholdige produkter den 17. december 2010. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen indføjet i en vurderingsrapport i det stående udvalg for biocidholdige produkter den 17. december 2010.

| (6) | Det fremgår af vurderingsrapporten, at træbeskyttelsesmidler, der indeholder creosot, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF, når de bruges på træ, i nogle af de vurderede scenarier. Endvidere viste førnævnte interessepartshøring tydeligt, at anvendelse af creosot til visse formål synes at have betydelige samfundsøkonomiske fordele. De livscyklusanalyser, der er forelagt og offentliggjort i forbindelse med høringen, tyder på, at der i nogle tilfælde ikke findes egnede alternativer til creosot, som er mindre skadelige for miljøet. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage creosot i bilag I. |
| --- | --- |

(6)

Det fremgår af vurderingsrapporten, at træbeskyttelsesmidler, der indeholder creosot, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF, når de bruges på træ, i nogle af de vurderede scenarier. Endvidere viste førnævnte interessepartshøring tydeligt, at anvendelse af creosot til visse formål synes at have betydelige samfundsøkonomiske fordele. De livscyklusanalyser, der er forelagt og offentliggjort i forbindelse med høringen, tyder på, at der i nogle tilfælde ikke findes egnede alternativer til creosot, som er mindre skadelige for miljøet. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage creosot i bilag I.

| (7) | Imidlertid har risikovurderingen påvist uacceptable risici i nogle af de scenarier for brug af træ, som er omhandlet i vurderingsrapporten. |
| --- | --- |

(7)

Imidlertid har risikovurderingen påvist uacceptable risici i nogle af de scenarier for brug af træ, som er omhandlet i vurderingsrapporten.

| (8) | Endvidere er creosot anset for at være kræftfremkaldende uden nedre grænse og klassificeret som kræftfremkaldende i kategori 1B i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

(8)

Endvidere er creosot anset for at være kræftfremkaldende uden nedre grænse og klassificeret som kræftfremkaldende i kategori 1B i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (3).

| (9) | Creosot, der er en blanding af flere hundrede forskellige forbindelser, består overvejende af polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH). Nogle af dem er af Det Europæiske Kemikalieagenturs udvalg for risikovurdering vurderet som persistente, bioakkumulerbare og toksiske (PBT; anthracen (4)) eller meget persistente og meget bioakkumulerende (vPvB; fluoranthen, phenanthren og pyren (5)) i henhold til kriterierne i bilag XIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (6). |
| --- | --- |

(9)

Creosot, der er en blanding af flere hundrede forskellige forbindelser, består overvejende af polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH). Nogle af dem er af Det Europæiske Kemikalieagenturs udvalg for risikovurdering vurderet som persistente, bioakkumulerbare og toksiske (PBT; anthracen (4)) eller meget persistente og meget bioakkumulerende (vPvB; fluoranthen, phenanthren og pyren (5)) i henhold til kriterierne i bilag XIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (6).

| (10) | PAH'er er blandt de stoffer, der er omfattet af bestemmelser om begrænsning af udslip i bilag III til protokollen til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande om persistente organiske miljøgifte (POP) og i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 af 29. april 2004 om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF (7). |
| --- | --- |

(10)

PAH'er er blandt de stoffer, der er omfattet af bestemmelser om begrænsning af udslip i bilag III til protokollen til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande om persistente organiske miljøgifte (POP) og i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 af 29. april 2004 om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF (7).

| (11) | Ved beslutning 2009/4 har forvaltningsorganet for 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande vedtaget en vejledning med en liste over de bedste tilgængelige teknikker til begrænsning af emissioner af persistente organiske miljøgifte (POP) fra større stationære kilder. Afdeling V, del E, i nævnte vejledning omhandler specifikt emissioner af PAH i forbindelse med træbehandling med PAH-holdige stenkulstjæreprodukter, bl.a. creosot. Teknikkerne gælder for imprægnering, oplagring, håndtering og brug af træet, og der er anført alternativer, der minimerer afhængigheden af PAH-baserede produkter. Der er også anbefalinger af, hvad der er den bedste tilgængelige teknik, hvis imprægneret træ brændes. |
| --- | --- |

(11)

Ved beslutning 2009/4 har forvaltningsorganet for 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande vedtaget en vejledning med en liste over de bedste tilgængelige teknikker til begrænsning af emissioner af persistente organiske miljøgifte (POP) fra større stationære kilder. Afdeling V, del E, i nævnte vejledning omhandler specifikt emissioner af PAH i forbindelse med træbehandling med PAH-holdige stenkulstjæreprodukter, bl.a. creosot. Teknikkerne gælder for imprægnering, oplagring, håndtering og brug af træet, og der er anført alternativer, der minimerer afhængigheden af PAH-baserede produkter. Der er også anbefalinger af, hvad der er den bedste tilgængelige teknik, hvis imprægneret træ brændes.

| (12) | Ifølge artikel 6, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 850/2004, sammenholdt med forordningens bilag III, skal medlemsstaterne udarbejde handlingsplaner, der omfatter foranstaltninger til at fremme udviklingen af og, hvor det er hensigtsmæssigt, kræve anvendelse af alternative eller modificerede materialer, produkter og processer, der kan forhindre dannelse og udslip af PAH'er. Ifølge artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 850/2004 skal medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af de ordninger for vurdering og godkendelse af eksisterende kemikalier og pesticider, der gælder i henhold til den relevante EU-lovgivning, træffe passende foranstaltninger til at kontrollere eksisterende kemikalier og pesticider, der har persistente organiske miljøgiftes karakteristika. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge artikel 6, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 850/2004, sammenholdt med forordningens bilag III, skal medlemsstaterne udarbejde handlingsplaner, der omfatter foranstaltninger til at fremme udviklingen af og, hvor det er hensigtsmæssigt, kræve anvendelse af alternative eller modificerede materialer, produkter og processer, der kan forhindre dannelse og udslip af PAH'er. Ifølge artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 850/2004 skal medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af de ordninger for vurdering og godkendelse af eksisterende kemikalier og pesticider, der gælder i henhold til den relevante EU-lovgivning, træffe passende foranstaltninger til at kontrollere eksisterende kemikalier og pesticider, der har persistente organiske miljøgiftes karakteristika.

| (13) | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (8) er PAH'er identificeret som prioriterede farlige stoffer, af hvilke udledning, emission og tab må standses eller udfases. |
| --- | --- |

(13)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (8) er PAH'er identificeret som prioriterede farlige stoffer, af hvilke udledning, emission og tab må standses eller udfases.

| (14) | Creosot bør derfor kun optages for en femårsperiode, og der bør foretages en sammenlignende risikovurdering i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5, nr. i), andet afsnit, i direktiv 98/8/EF, inden dets optagelse i bilag I forlænges. |
| --- | --- |

(14)

Creosot bør derfor kun optages for en femårsperiode, og der bør foretages en sammenlignende risikovurdering i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5, nr. i), andet afsnit, i direktiv 98/8/EF, inden dets optagelse i bilag I forlænges.

| (15) | Endvidere bør biocidholdige produkter, der indeholder creosot, kun godkendes til anvendelser, hvor der, når alle lokale og øvrige forhold er taget i betragtning, ikke findes egnede alternativer. Derfor bør medlemsstater, der modtager ansøgninger om godkendelse eller gensidig anerkendelse, bede ansøgeren om en analyse af, om erstatning er teknisk og økonomisk tilfredsstillende. En medlemsstat, der udsteder godkendelse, bør på grundlag af den nævnte analyse og alle øvrige oplysninger, den har til rådighed, begrunde, hvorfor den har konkluderet, at der ikke foreligger egnede alternativer, og meddele Kommissionen sin begrundelse på det tidspunkt, hvor produktgodkendelserne forventes at være meddelt. På den baggrund er det for at øge gennemsigtigheden hensigtsmæssigt at forlange, at medlemsstaterne i deres rapport også giver oplysninger om, hvordan de fremmer udvikling af alternativer som omhandlet i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 850/2004, enten direkte eller ved henvisning til en offentliggjort handlingsplan. For at opnå endnu større gennemsigtighed bør det sikres, at disse oplysninger offentliggøres. |
| --- | --- |

(15)

Endvidere bør biocidholdige produkter, der indeholder creosot, kun godkendes til anvendelser, hvor der, når alle lokale og øvrige forhold er taget i betragtning, ikke findes egnede alternativer. Derfor bør medlemsstater, der modtager ansøgninger om godkendelse eller gensidig anerkendelse, bede ansøgeren om en analyse af, om erstatning er teknisk og økonomisk tilfredsstillende. En medlemsstat, der udsteder godkendelse, bør på grundlag af den nævnte analyse og alle øvrige oplysninger, den har til rådighed, begrunde, hvorfor den har konkluderet, at der ikke foreligger egnede alternativer, og meddele Kommissionen sin begrundelse på det tidspunkt, hvor produktgodkendelserne forventes at være meddelt. På den baggrund er det for at øge gennemsigtigheden hensigtsmæssigt at forlange, at medlemsstaterne i deres rapport også giver oplysninger om, hvordan de fremmer udvikling af alternativer som omhandlet i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 850/2004, enten direkte eller ved henvisning til en offentliggjort handlingsplan. For at opnå endnu større gennemsigtighed bør det sikres, at disse oplysninger offentliggøres.

| (16) | Det er ikke alle anvendelser af creosotbehandlet træ, der er vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(16)

Det er ikke alle anvendelser af creosotbehandlet træ, der er vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang.

| (17) | Betingelserne for brug af creosot til træbehandling og markedsføring af creosotbehandlet træ er anført under nr. 31 i bilag XVII til forordning (EF) nr. 1907/2006. Det er hensigtsmæssigt at kræve, at produktgodkendelser for biocidholdige produkter med creosot skal overholde disse betingelser. Ved Kommissionens beslutning 1999/832/EF af 26. oktober 1999 om de af Kongeriget Nederlandene meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosot (9), 2002/59/EF af 23. januar 2002 om det af Kongeriget Nederlandene i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, meddelte udkast til nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosotbehandlet træ (10) og 2002/884/EF af 31. oktober 2002 om de af Nederlandene i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 4 og 5, meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosotbehandlet træ (11) har Kommissionen bemyndiget Nederlandene til at bibeholde de nuværende strengere nationale bestemmelser, der er anmeldt i henhold til EF-traktaten. Begrænsningerne kan i medfør af artikel 67, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1907/2006, og som det er anført i Kommissionens meddelelse i henhold til artikel 67, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (12), bibeholdes frem til den 1. juni 2013. De forbyder bl.a. brugen af creosotbehandlet træ til anvendelser, der indebærer kontakt med overfladevand eller grundvand. |
| --- | --- |

(17)

Betingelserne for brug af creosot til træbehandling og markedsføring af creosotbehandlet træ er anført under nr. 31 i bilag XVII til forordning (EF) nr. 1907/2006. Det er hensigtsmæssigt at kræve, at produktgodkendelser for biocidholdige produkter med creosot skal overholde disse betingelser. Ved Kommissionens beslutning 1999/832/EF af 26. oktober 1999 om de af Kongeriget Nederlandene meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosot (9), 2002/59/EF af 23. januar 2002 om det af Kongeriget Nederlandene i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, meddelte udkast til nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosotbehandlet træ (10) og 2002/884/EF af 31. oktober 2002 om de af Nederlandene i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 4 og 5, meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosotbehandlet træ (11) har Kommissionen bemyndiget Nederlandene til at bibeholde de nuværende strengere nationale bestemmelser, der er anmeldt i henhold til EF-traktaten. Begrænsningerne kan i medfør af artikel 67, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1907/2006, og som det er anført i Kommissionens meddelelse i henhold til artikel 67, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (12), bibeholdes frem til den 1. juni 2013. De forbyder bl.a. brugen af creosotbehandlet træ til anvendelser, der indebærer kontakt med overfladevand eller grundvand.

| (18) | I lyset af resultaterne i vurderingsrapporten bør der i forbindelse med produktgodkendelsen stilles krav om, at der træffes specifikke risikobegrænsende foranstaltninger for produkter, som indeholder creosot og anvendes som træbeskyttelsesmiddel. På grund af creosots kræftfremkaldende egenskaber er det hensigtsmæssigt at kræve, at produktgodkendelser for biocidholdige produkter, som indeholder stoffet, underlægges et krav om, at der anvendes alle mulige foranstaltninger, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006 og direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (13), for at beskytte arbejdstagere og downstream-brugere mod eksponering, når de behandler træ eller håndterer behandlet træ. Som følge af de risici, der er peget på for jorden og vandområder, bør der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af disse områder. Der bør derfor foreligge instrukser om, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag eller begge dele, og at eventuelt spild skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

(18)

I lyset af resultaterne i vurderingsrapporten bør der i forbindelse med produktgodkendelsen stilles krav om, at der træffes specifikke risikobegrænsende foranstaltninger for produkter, som indeholder creosot og anvendes som træbeskyttelsesmiddel. På grund af creosots kræftfremkaldende egenskaber er det hensigtsmæssigt at kræve, at produktgodkendelser for biocidholdige produkter, som indeholder stoffet, underlægges et krav om, at der anvendes alle mulige foranstaltninger, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006 og direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (13), for at beskytte arbejdstagere og downstream-brugere mod eksponering, når de behandler træ eller håndterer behandlet træ. Som følge af de risici, der er peget på for jorden og vandområder, bør der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af disse områder. Der bør derfor foreligge instrukser om, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag eller begge dele, og at eventuelt spild skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

| (19) | Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidigt i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof creosot på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt. |
| --- | --- |

(19)

Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidigt i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof creosot på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt.

| (20) | Før et aktivt stof optages i bilag I, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og for at sikre, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der indledes på datoen for optagelsen, jf. artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(20)

Før et aktivt stof optages i bilag I, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og for at sikre, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der indledes på datoen for optagelsen, jf. artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF.

| (21) | Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(21)

Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF.

| (22) | Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(22)

Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (23) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 28, stk. 1, i direktiv 98/8/EF, har ikke afgivet nogen udtalelse om foranstaltningerne i dette direktiv, og derfor har Kommissionen forelagt Rådet et forslag til foranstaltninger og fremsendt forslaget til Europa-Parlamentet. Da Rådet ikke traf afgørelse inden for den frist på to måneder, som er fastsat i artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14), forelagde Kommissionen straks forslaget for Europa-Parlamentet. Europa-Parlamentet har ikke inden for fristen på fire måneder efter forelæggelsen af forslaget modsat sig foranstaltningerne — |
| --- | --- |

(23)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 28, stk. 1, i direktiv 98/8/EF, har ikke afgivet nogen udtalelse om foranstaltningerne i dette direktiv, og derfor har Kommissionen forelagt Rådet et forslag til foranstaltninger og fremsendt forslaget til Europa-Parlamentet. Da Rådet ikke traf afgørelse inden for den frist på to måneder, som er fastsat i artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14), forelagde Kommissionen straks forslaget for Europa-Parlamentet. Europa-Parlamentet har ikke inden for fristen på fire måneder efter forelæggelsen af forslaget modsat sig foranstaltningerne —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 98/8/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. april 2012 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. maj 2013.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

3

(4)  Støttedokument til medlemsstatsudvalget om udpegning af anthracen som et særligt problematisk stof, vedtaget den 8. oktober 2008.

4

(5)  Støttedokument til medlemsstatsudvalget om udpegning af anthracenolie med lavt indhold af anthracen som et særligt problematisk stof på grund af dets CMR-, PBT- og vPvB-egenskaber, vedtaget den 4. december 2009.

5

(6)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 7.

7

(8)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

8

(9)  EFT L 329 af 22.12.1999, s. 25.

9

(10)  EFT L 23 af 25.1.2002, s. 37.

10

(11)  EFT L 308 af 9.11.2002, s. 30.

11

(12)  EUT C 130 af 9.6.2009, s. 3.

12

(13)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

13

(14)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

14

---

BILAG

Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:

| »45 | Creosot | Creosot
  EF-nr.: 232-287-5
  CAS-nr.: 8001-58-9 | Creosot klasse B eller C, jf. Europæisk Standard EN 13991:2003 | 1. maj 2013 | 30. april 2015 | 30. april 2018 | 8 | Biocidholdige produkter med creosot må kun godkendes til anvendelser, hvor den godkendende medlemsstat konkluderer, at der ikke findes egnede alternativer; medlemsstaten bygger sin konklusion på en analyse — som den har bedt ansøgeren om — af, om erstatning er teknisk og økonomisk tilfredsstillende, og alle øvrige oplysninger, den har til rådighed. Medlemsstater, der godkender sådanne produkter på deres område, forelægger senest den 31. juli 2016 Kommissionen en rapport med begrundelse for, at de har konkluderet, at der ikke er egnede alternativer, og en beskrivelse af, hvordan udvikling af alternativer fremmes. Kommissionen gør disse rapporter offentligt tilgængelige.
  Der skal foretages en sammenlignende risikovurdering for det aktive stof i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5, nr. i), andet afsnit, inden dets optagelse i nærværende bilag forlænges.
  Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.
  Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:






  (1) | Creosot må kun anvendes på de betingelser, der er anført under nr. 31, kolonne 2, punkt 2, i bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), oprettelse af et europæisk kemikalieagentur, ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

»45

Creosot

Creosot

EF-nr.: 232-287-5

CAS-nr.: 8001-58-9

Creosot klasse B eller C, jf. Europæisk Standard EN 13991:2003

1. maj 2013

30. april 2015

30. april 2018

8

Biocidholdige produkter med creosot må kun godkendes til anvendelser, hvor den godkendende medlemsstat konkluderer, at der ikke findes egnede alternativer; medlemsstaten bygger sin konklusion på en analyse — som den har bedt ansøgeren om — af, om erstatning er teknisk og økonomisk tilfredsstillende, og alle øvrige oplysninger, den har til rådighed. Medlemsstater, der godkender sådanne produkter på deres område, forelægger senest den 31. juli 2016 Kommissionen en rapport med begrundelse for, at de har konkluderet, at der ikke er egnede alternativer, og en beskrivelse af, hvordan udvikling af alternativer fremmes. Kommissionen gør disse rapporter offentligt tilgængelige.

Der skal foretages en sammenlignende risikovurdering for det aktive stof i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5, nr. i), andet afsnit, inden dets optagelse i nærværende bilag forlænges.

Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:

(1)

Creosot må kun anvendes på de betingelser, der er anført under nr. 31, kolonne 2, punkt 2, i bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), oprettelse af et europæisk kemikalieagentur, ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1).

| (2) | Creosot må ikke anvendes til behandling af træ, der skal anvendes til formål, der er anført under nr. 31, kolonne 2, punkt 3, i bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(2)

Creosot må ikke anvendes til behandling af træ, der skal anvendes til formål, der er anført under nr. 31, kolonne 2, punkt 3, i bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006.

| (3) | Der skal træffes passende risikobegrænsende foranstaltninger for at beskytte arbejdstagere og downstream-brugere mod eksponering, når de behandler træ eller håndterer behandlet træ, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (2). |
| --- | --- |

(3)

Der skal træffes passende risikobegrænsende foranstaltninger for at beskytte arbejdstagere og downstream-brugere mod eksponering, når de behandler træ eller håndterer behandlet træ, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (2).

| (4) | Der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jord og vandområder. Det skal blandt andet for godkendte produkter fremgå af etiketter og eventuelle sikkerhedsdatablade, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag eller begge dele for at forebygge direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

(4)

Der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jord og vandområder. Det skal blandt andet for godkendte produkter fremgå af etiketter og eventuelle sikkerhedsdatablade, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag eller begge dele for at forebygge direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.«

2

---

AFGØRELSER

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/52

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 6. juli 2011

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark)

(2011/468/EU)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Danmark indgav den 6. oktober 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser i virksomheden Odense Staalskibsværft og supplerede den med yderligere oplysninger frem til den 8. marts 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 14 181 901 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Danmark indgav den 6. oktober 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser i virksomheden Odense Staalskibsværft og supplerede den med yderligere oplysninger frem til den 8. marts 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 14 181 901 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Danmarks ansøgning ydes økonomisk støtte fra EGF — |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Danmarks ansøgning ydes økonomisk støtte fra EGF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 14 181 901 EUR i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 6. juli 2011.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/53

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 6. juli 2011

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark)

(2011/469/EU)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Danmark indgav den 7. juli 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser i virksomheden LM Glasfiber og supplerede den med yderligere oplysninger frem til den 3. februar 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 6 247 415 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Danmark indgav den 7. juli 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser i virksomheden LM Glasfiber og supplerede den med yderligere oplysninger frem til den 3. februar 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 6 247 415 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Danmarks ansøgning ydes økonomisk støtte fra EGF — |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Danmarks ansøgning ydes økonomisk støtte fra EGF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 6 247 415 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 6. juli 2011

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/54

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 6. juli 2011

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgien)

(2011/470/EU)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2),særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Belgien indgav den 20. december 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser hos General Motors Belgium og fire af virksomhedens leverandører og supplerede den med yderligere oplysninger i tiden indtil den 24. januar 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 9 593 931 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Belgien indgav den 20. december 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser hos General Motors Belgium og fire af virksomhedens leverandører og supplerede den med yderligere oplysninger i tiden indtil den 24. januar 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 9 593 931 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Belgiens ansøgning ydes støtte fra EGF — |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Belgiens ansøgning ydes støtte fra EGF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Inden for rammerne af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 9 593 931 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 6. juli 2011.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/55

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 14. december 2010

om Tysklands statsstøtte C 38/05 (ex NN 52/04) til Biria-gruppen

(meddelt under nummer K(2010) 8289)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/471/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlige artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a)

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

1.1.   Kommissionens procedure

| (1) | Den 23. januar 2002 og 20. august 2002 modtog Kommissionen en klage over statsstøtte i form af en offentlig garanti til Biria-gruppen. |
| --- | --- |

(1)

Den 23. januar 2002 og 20. august 2002 modtog Kommissionen en klage over statsstøtte i form af en offentlig garanti til Biria-gruppen.

| (2) | Efter en korrespondance mellem Kommissionen og Tyskland meddelte Tyskland ved brev af 24. januar 2003, der registreredes den 28. januar 2003, Kommissionen, at den planlagte garanti, der var afhængig af Kommissionens godkendelse, var trukket tilbage. Klageren blev underrettet herom ved brev af 17. februar 2003. |
| --- | --- |

(2)

Efter en korrespondance mellem Kommissionen og Tyskland meddelte Tyskland ved brev af 24. januar 2003, der registreredes den 28. januar 2003, Kommissionen, at den planlagte garanti, der var afhængig af Kommissionens godkendelse, var trukket tilbage. Klageren blev underrettet herom ved brev af 17. februar 2003.

| (3) | I brev af 1. juli 2003, der registreredes den 9. juli 2003, og i brev af 8. august 2003, der registreredes den 5. september 2003, fremsendte klageren yderligere oplysninger om en anden offentlig garanti til fordel for Biria-gruppen samt om offentlige kapitalinteresser i gruppens virksomheder. |
| --- | --- |

(3)

I brev af 1. juli 2003, der registreredes den 9. juli 2003, og i brev af 8. august 2003, der registreredes den 5. september 2003, fremsendte klageren yderligere oplysninger om en anden offentlig garanti til fordel for Biria-gruppen samt om offentlige kapitalinteresser i gruppens virksomheder.

| (4) | I brev af 9. september 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 14. oktober 2003, der registreredes den 16. oktober 2003. Kommissionen anmodede den 9. december 2003 om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte i brev af 19. marts 2004, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(4)

I brev af 9. september 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 14. oktober 2003, der registreredes den 16. oktober 2003. Kommissionen anmodede den 9. december 2003 om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte i brev af 19. marts 2004, der registreredes samme dag.

| (5) | Den 18. oktober 2004 udstedte Kommissionen et påbud om oplysninger, da der var tvivl om, hvorvidt støtteforanstaltningerne til fordel for Biria-gruppen var i overensstemmelse med de ordninger, der angiveligt dannede grundlag for disse. Som reaktion herpå fremsendte Tyskland yderligere oplysninger i brev af 31. januar 2005, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(5)

Den 18. oktober 2004 udstedte Kommissionen et påbud om oplysninger, da der var tvivl om, hvorvidt støtteforanstaltningerne til fordel for Biria-gruppen var i overensstemmelse med de ordninger, der angiveligt dannede grundlag for disse. Som reaktion herpå fremsendte Tyskland yderligere oplysninger i brev af 31. januar 2005, der registreredes samme dag.

| (6) | Den 20. oktober 2005 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til tre tilfælde af formodet statsstøtte. I samme beslutning fastslog den, at en række andre tilsyneladende ulovlige støtteforanstaltninger enten ikke udgjorde statsstøtte eller var ydet på grundlag af og i overensstemmelse med godkendte støtteordninger. Kommissionens beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de mulige støtteforanstaltninger. Kommissionen modtog i brev af 27. januar 2006, der registreredes den 30. januar 2006, bemærkninger fra en part, der ønskede at forblive anonym, fra Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, og Pantherwerke AG, Löhne, ved brev af 6. februar, der registreredes samme dag, samt fra Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, ved brev af 6. februar 2006, der registreredes samme dag og brev af 27. februar 2006, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(6)

Den 20. oktober 2005 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til tre tilfælde af formodet statsstøtte. I samme beslutning fastslog den, at en række andre tilsyneladende ulovlige støtteforanstaltninger enten ikke udgjorde statsstøtte eller var ydet på grundlag af og i overensstemmelse med godkendte støtteordninger. Kommissionens beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de mulige støtteforanstaltninger. Kommissionen modtog i brev af 27. januar 2006, der registreredes den 30. januar 2006, bemærkninger fra en part, der ønskede at forblive anonym, fra Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, og Pantherwerke AG, Löhne, ved brev af 6. februar, der registreredes samme dag, samt fra Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, ved brev af 6. februar 2006, der registreredes samme dag og brev af 27. februar 2006, der registreredes samme dag.

| (7) | Disse bemærkninger blev fremsendt til Tyskland i brev af 6. februar 2006 og af 2. marts 2006. Tyskland svarede ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006, og ved brev af 12. maj 2006, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(7)

Disse bemærkninger blev fremsendt til Tyskland i brev af 6. februar 2006 og af 2. marts 2006. Tyskland svarede ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006, og ved brev af 12. maj 2006, der registreredes samme dag.

| (8) | Tyskland fremsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i brev af 23. januar 2006, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(8)

Tyskland fremsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i brev af 23. januar 2006, der registreredes samme dag.

| (9) | I brev af 6. februar 2006 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006. Kommissionen fremsendte endnu en anmodning om oplysninger den 19. juli 2006, som Tyskland besvarede ved brev af 25. september 2006, der registreredes den 26. september 2006. |
| --- | --- |

(9)

I brev af 6. februar 2006 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006. Kommissionen fremsendte endnu en anmodning om oplysninger den 19. juli 2006, som Tyskland besvarede ved brev af 25. september 2006, der registreredes den 26. september 2006.

| (10) | Den 24. januar 2007 traf Kommissionen en afgørelse (4) efter artikel 7, stk. 5 og artikel 14, stk. 1 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5). |
| --- | --- |

(10)

Den 24. januar 2007 traf Kommissionen en afgørelse (4) efter artikel 7, stk. 5 og artikel 14, stk. 1 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5).

1.2.   Retssagen

| (11) | Den 5. april 2007 anlagde Fristaten Sachsen sag mod Kommissionens beslutning med hensyn til foranstaltning 2 og 3 (sag T-102/07). Der blev anlagt endnu en sag den 16 april 2007 af MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH & Co. KG, idet disse virksomheder var indtrådt i støttemodtagerens retsstilling, som beslutningen var rettet til (T-120/07). Sidstnævnte sag omhandlede alle de tre foranstaltninger, der var genstand for beslutningen. Begge sager blev forenet ved præsidentens kendelse af 24. november 2008. |
| --- | --- |

(11)

Den 5. april 2007 anlagde Fristaten Sachsen sag mod Kommissionens beslutning med hensyn til foranstaltning 2 og 3 (sag T-102/07). Der blev anlagt endnu en sag den 16 april 2007 af MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH & Co. KG, idet disse virksomheder var indtrådt i støttemodtagerens retsstilling, som beslutningen var rettet til (T-120/07). Sidstnævnte sag omhandlede alle de tre foranstaltninger, der var genstand for beslutningen. Begge sager blev forenet ved præsidentens kendelse af 24. november 2008.

| (12) | Ved dom af 3. marts 2010 annullerede Domstolen Kommissionens beslutning af 24. januar 2007. |
| --- | --- |

(12)

Ved dom af 3. marts 2010 annullerede Domstolen Kommissionens beslutning af 24. januar 2007.

| (13) | Sagerne (der i vidt omfang overlapper hinanden) omfattede hovedsagelig følgende anbringender. For det første påtalte sagsøgerne, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af den godkendte tyske støtteordning. For det andet var Kommissionens vurdering i forbindelse med klassificering af støttemodtagerne som kriseramte virksomheder behæftet med fejl. For det tredje påtalte sagsøgerne en fejl i begrundelsen for Kommissionens beslutning med hensyn til støtteelementets omfang. |
| --- | --- |

(13)

Sagerne (der i vidt omfang overlapper hinanden) omfattede hovedsagelig følgende anbringender. For det første påtalte sagsøgerne, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af den godkendte tyske støtteordning. For det andet var Kommissionens vurdering i forbindelse med klassificering af støttemodtagerne som kriseramte virksomheder behæftet med fejl. For det tredje påtalte sagsøgerne en fejl i begrundelsen for Kommissionens beslutning med hensyn til støtteelementets omfang.

| (14) | Domstolen bekræftede Kommissionens beslutning med hensyn til konklusionen om, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af de godkendte støtteordninger. Desuden bekræftede Domstolen Kommissionens klassificering af støttemodtagerne som »kriseramte virksomheder« på grundlag af definitionen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 (6) (herefter benævnt »rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999«). Den annullerede kun beslutningen som følge af den manglende begrundelse for de risikopræmier, der dannede grundlag for beregning af støtteelementet. Domstolen fastslog især, at det ved beregning af støttelementet i et lån, der ydes en kriseramt virksomhed, ikke er tilstrækkeligt blot at henvise til Kommissionens metode for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 (7) (herefter benævnt »referencesatsmeddelelsen fra 1997«) for at begrunde anvendelse af forskellige risikopræmier. |
| --- | --- |

(14)

Domstolen bekræftede Kommissionens beslutning med hensyn til konklusionen om, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af de godkendte støtteordninger. Desuden bekræftede Domstolen Kommissionens klassificering af støttemodtagerne som »kriseramte virksomheder« på grundlag af definitionen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 (6) (herefter benævnt »rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999«). Den annullerede kun beslutningen som følge af den manglende begrundelse for de risikopræmier, der dannede grundlag for beregning af støtteelementet. Domstolen fastslog især, at det ved beregning af støttelementet i et lån, der ydes en kriseramt virksomhed, ikke er tilstrækkeligt blot at henvise til Kommissionens metode for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 (7) (herefter benævnt »referencesatsmeddelelsen fra 1997«) for at begrunde anvendelse af forskellige risikopræmier.

| (15) | Med nærværende afgørelse opfyldes hermed Domstolens dom efter artikel 266, stk. 1 i TEUF, og Kommissionens beregning af støtteelementet i den omhandlede foranstaltning belyses nærmere. Denne afgørelse ændrer ikke noget ved den konkurrencemæssige vurdering, som Kommissionen foretog i beslutningen af 24. januar 2007; det gælder især de aspsekter, som allerede er undersøgt af Domstolen. |
| --- | --- |

(15)

Med nærværende afgørelse opfyldes hermed Domstolens dom efter artikel 266, stk. 1 i TEUF, og Kommissionens beregning af støtteelementet i den omhandlede foranstaltning belyses nærmere. Denne afgørelse ændrer ikke noget ved den konkurrencemæssige vurdering, som Kommissionen foretog i beslutningen af 24. januar 2007; det gælder især de aspsekter, som allerede er undersøgt af Domstolen.

1.3.   Sagsforløb efter Domstolens dom

| (16) | Efter Domstolens dom, indsendte støttemodtagerne supplerende bemærkninger den 7. juni 2010, der blev registreret samme dag. Disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 16. juni 2010. Tysklands svar på støttemoddtagernes bemærkninger blev tilsendt Kommissionen den 12. juli 2010 og registreret samme dag. |
| --- | --- |

(16)

Efter Domstolens dom, indsendte støttemodtagerne supplerende bemærkninger den 7. juni 2010, der blev registreret samme dag. Disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 16. juni 2010. Tysklands svar på støttemoddtagernes bemærkninger blev tilsendt Kommissionen den 12. juli 2010 og registreret samme dag.

| (17) | 19. august 2010 anmodede Kommissionen Tyskland om oplysninger, som blev besvaret i et brev af 14. september 2010, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(17)

19. august 2010 anmodede Kommissionen Tyskland om oplysninger, som blev besvaret i et brev af 14. september 2010, der registreredes samme dag.

II.   BESKRIVELSE

2.1.   Støttemodtager

| (18) | Biria-gruppen var indtil 7. november 2005 beskæftiget med fremstilling og salg af cykler. Gruppens moderselskab, som dengang hed Biria AG, lå i Neukirch, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF (8). |
| --- | --- |

(18)

Biria-gruppen var indtil 7. november 2005 beskæftiget med fremstilling og salg af cykler. Gruppens moderselskab, som dengang hed Biria AG, lå i Neukirch, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF (8).

| (19) | I 2003 havde gruppen en omsætning på 93,2 mio. EUR (2002: 83,8 mio. EUR) og et overskud på 3,7 mio. EUR (2002: tab på 5,8 mio. EUR). Gruppen havde i 2003 415 beskæftigede (2002: 490 beskæftigede) og skal derfor betragtes som en stor virksomhed. |
| --- | --- |

(19)

I 2003 havde gruppen en omsætning på 93,2 mio. EUR (2002: 83,8 mio. EUR) og et overskud på 3,7 mio. EUR (2002: tab på 5,8 mio. EUR). Gruppen havde i 2003 415 beskæftigede (2002: 490 beskæftigede) og skal derfor betragtes som en stor virksomhed.

| (20) | Moderselskabet blev oprettet i 2003, idet det (det tidligere) Biria AG blev fusioneret med et af sine datterselskaber, Sachsen Zweirad GmbH. Samtidig blev virksomhedens navn ændret fra Sachsen Zweirad GmbH til Biria GmbH. I april 2005 blev Biria GmbH omdannet til Biria AG. I 2003 havde Biria GmbH en årlig omsætning på 55,7 mio. EUR og et overskud på 3,6 mio. EUR. Biria AG ejes af én person, Mehdi Biria. Moderselskabet benæves i det følgende som »Biria«. |
| --- | --- |

(20)

Moderselskabet blev oprettet i 2003, idet det (det tidligere) Biria AG blev fusioneret med et af sine datterselskaber, Sachsen Zweirad GmbH. Samtidig blev virksomhedens navn ændret fra Sachsen Zweirad GmbH til Biria GmbH. I april 2005 blev Biria GmbH omdannet til Biria AG. I 2003 havde Biria GmbH en årlig omsætning på 55,7 mio. EUR og et overskud på 3,6 mio. EUR. Biria AG ejes af én person, Mehdi Biria. Moderselskabet benæves i det følgende som »Biria«.

| (21) | De vigtigste selskaber i gruppen bortset fra moderselskabet er Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (»Bike Systems«) — denne virksomhed hører via Biria-datterselskabet Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (»BSBG«) til Biria — og Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(21)

De vigtigste selskaber i gruppen bortset fra moderselskabet er Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (»Bike Systems«) — denne virksomhed hører via Biria-datterselskabet Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (»BSBG«) til Biria — og Checker Pig GmbH.

| (22) | Bike Systems ligger i Nordhausen, Thüringen, der er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Bike Systems en omsætning på 6,1 mio. EUR og et underskud på 0,6 mio. EUR. Virksomheden beskæftigede 157 medarbejdere. Bike Systems fremstiller udelukkende cykler til moderselskabet BSBG (kontraktbaseret produktion). BSBG er ansvarlig for salget af cyklerne. |
| --- | --- |

(22)

Bike Systems ligger i Nordhausen, Thüringen, der er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Bike Systems en omsætning på 6,1 mio. EUR og et underskud på 0,6 mio. EUR. Virksomheden beskæftigede 157 medarbejdere. Bike Systems fremstiller udelukkende cykler til moderselskabet BSBG (kontraktbaseret produktion). BSBG er ansvarlig for salget af cyklerne.

| (23) | Checker Pig GmbH ligger i Dresden, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Checker Pig GmbH en omsætning på 6,9 mio. EUR og et underskud på 0,4 mio. EUR. Virksomheden havde 43 beskæftigede. |
| --- | --- |

(23)

Checker Pig GmbH ligger i Dresden, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Checker Pig GmbH en omsætning på 6,9 mio. EUR og et underskud på 0,4 mio. EUR. Virksomheden havde 43 beskæftigede.

| (24) | Den 7. november 2005 solgte Biria AG størstedelen af sine aktiver til to selskaber i Lone Star-gruppen, der er en privat kapitalfond. Bygningerne forblev i Biria AG's besiddelse og udlejes af virksomheden til Lone Star-gruppen. Salgsprisen for aktiverne androg 11,5 mio. EUR. En ekstern sagkyndig har anslået markedsprisen for de pågældende aktiver til 10,7 mio. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Den 7. november 2005 solgte Biria AG størstedelen af sine aktiver til to selskaber i Lone Star-gruppen, der er en privat kapitalfond. Bygningerne forblev i Biria AG's besiddelse og udlejes af virksomheden til Lone Star-gruppen. Salgsprisen for aktiverne androg 11,5 mio. EUR. En ekstern sagkyndig har anslået markedsprisen for de pågældende aktiver til 10,7 mio. EUR.

| (25) | Ifølge oplysningerne fra Tyskland skete salget efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Udbuddet var offentliggjort på internettet og i flere trykte medier. For den nye investor var der flere overtagelsesmuligheder, erhvervelse af aktiver (asset deal), erhvervelse af samtlige aktiver »en bloc« eller køb af andele. Lone Star overtog i sidste instans aktiverne som led i en asset-deal. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge oplysningerne fra Tyskland skete salget efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Udbuddet var offentliggjort på internettet og i flere trykte medier. For den nye investor var der flere overtagelsesmuligheder, erhvervelse af aktiver (asset deal), erhvervelse af samtlige aktiver »en bloc« eller køb af andele. Lone Star overtog i sidste instans aktiverne som led i en asset-deal.

| (26) | Ifølge oplysningerne fra Tyskland blev bestræbelserne for at sælge virksomheden allerede påbegyndt, inden Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev truffet. Den første budfrist udløb 4. oktober 2005. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge oplysningerne fra Tyskland blev bestræbelserne for at sælge virksomheden allerede påbegyndt, inden Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev truffet. Den første budfrist udløb 4. oktober 2005.

| (27) | Den nuværende retssuccessor efter (det nye) Biria AG er MB Immobilien Verwaltungs GmbH (hefter »MB Immobilien«); retssuccessoren efter Bike Systems er MB System GmbH und Co. KG (herefter »MB System«). MB Immobilien har siden juli 2008 været under likvidation. |
| --- | --- |

(27)

Den nuværende retssuccessor efter (det nye) Biria AG er MB Immobilien Verwaltungs GmbH (hefter »MB Immobilien«); retssuccessoren efter Bike Systems er MB System GmbH und Co. KG (herefter »MB System«). MB Immobilien har siden juli 2008 været under likvidation.

| (28) | I forbindelse med denne afgørelse anvendes, når der ses bort fra moderselskabet Biria, de firmanavne, som virksomhederne havde, på det tidspunkt, da støtten blev ydet. |
| --- | --- |

(28)

I forbindelse med denne afgørelse anvendes, når der ses bort fra moderselskabet Biria, de firmanavne, som virksomhederne havde, på det tidspunkt, da støtten blev ydet.

2.2.   De finansielle foranstaltninger

| (29) | Foranstaltning 1: i marts 2001 foretog gbb Beteiligungs- AG (herefter benævnt »gbb«) et passivt kapitalindskud i Bike Systems på 2 070 732 EUR med en løbetid indtil udgangen af 2010. gbb var dengang et fuldtejet datterselskab af DtA-Beteiligungs-Holding AG, som igen var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, der er en udviklingsbank på forbundsstatsniveau, som er et offentligt organ oprettet ved lov. |
| --- | --- |

(29)

Foranstaltning 1: i marts 2001 foretog gbb Beteiligungs- AG (herefter benævnt »gbb«) et passivt kapitalindskud i Bike Systems på 2 070 732 EUR med en løbetid indtil udgangen af 2010. gbb var dengang et fuldtejet datterselskab af DtA-Beteiligungs-Holding AG, som igen var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, der er en udviklingsbank på forbundsstatsniveau, som er et offentligt organ oprettet ved lov.

| (30) | Gbb Beteiligungs AG eksisterede allerede i DDR's tid som statsbank for landbrugsektoren. Ved traktaten om Tysklands forening blev banken i 1990 til Berliner Genossenschaftsbank, et offentligt organ under det tyske forbundsfinansministerium. I 1991 blev navnet ændret til gbb Beteiligungsholding, og i 1997 blev dette selskab ændret til et aktieselskab. Hermed var selskabet ikke længere forbundsregeringens ejendom, men blev et datterselskab i Deutsche Ausgleichsbank. Efter oprettelsen af gbb, har den offentlige forvaltning haft en stærk indflydelse på selskabet. Så længe gbb var et offentligt organ, stod det under det kompetente ministeriums direkte tilsyn, og i bestyrelsen sad repræsentanter for myndighederne. Efter omdannelsen til et aktieselskab og indlemmelsen i Deutsche Ausgleichsbank blev selskabet underlagt den kontrol, som de statslige myndigheder har over Deutsche Ausgleichsbank (se begrundelserne nedenfor). |
| --- | --- |

(30)

Gbb Beteiligungs AG eksisterede allerede i DDR's tid som statsbank for landbrugsektoren. Ved traktaten om Tysklands forening blev banken i 1990 til Berliner Genossenschaftsbank, et offentligt organ under det tyske forbundsfinansministerium. I 1991 blev navnet ændret til gbb Beteiligungsholding, og i 1997 blev dette selskab ændret til et aktieselskab. Hermed var selskabet ikke længere forbundsregeringens ejendom, men blev et datterselskab i Deutsche Ausgleichsbank. Efter oprettelsen af gbb, har den offentlige forvaltning haft en stærk indflydelse på selskabet. Så længe gbb var et offentligt organ, stod det under det kompetente ministeriums direkte tilsyn, og i bestyrelsen sad repræsentanter for myndighederne. Efter omdannelsen til et aktieselskab og indlemmelsen i Deutsche Ausgleichsbank blev selskabet underlagt den kontrol, som de statslige myndigheder har over Deutsche Ausgleichsbank (se begrundelserne nedenfor).

| (31) | Deutsche Ausgleichsbank var som offentligt organ underlagt det tyske indenrigsministeriums tilsyn. Endvidere var flertallet af bankens bestyrelsesmedlemmer repræsentanter for forbunds- og delstatsministerier og medlemmer af den tyske Forbundsdag. |
| --- | --- |

(31)

Deutsche Ausgleichsbank var som offentligt organ underlagt det tyske indenrigsministeriums tilsyn. Endvidere var flertallet af bankens bestyrelsesmedlemmer repræsentanter for forbunds- og delstatsministerier og medlemmer af den tyske Forbundsdag.

| (32) | Ifølge § 4, stk. 1 i loven om Deutsche Ausgleichsbank er bankens aktiviteter begrænset til foranstaltninger til udvikling af SMV og frie erhverv, miljøbeskyttelse, socialpolitik og integration af personer, der blev fordrevet under 2. verdenskrig. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge § 4, stk. 1 i loven om Deutsche Ausgleichsbank er bankens aktiviteter begrænset til foranstaltninger til udvikling af SMV og frie erhverv, miljøbeskyttelse, socialpolitik og integration af personer, der blev fordrevet under 2. verdenskrig.

| (33) | § 4 stk. 4 i loven om Deutsche Ausgleichsbank rummer mulighed for, at banken kan erhverve kapitalinteresser i andre virskomheder med bestyrelsens og det tilsynsførende ministeriums godkendelse. |
| --- | --- |

(33)

§ 4 stk. 4 i loven om Deutsche Ausgleichsbank rummer mulighed for, at banken kan erhverve kapitalinteresser i andre virskomheder med bestyrelsens og det tilsynsførende ministeriums godkendelse.

| (34) | Kapitalinteressen i Bike Systems er opført i Deutsche Ausgleichsbanks årsberetninger for 2001 og 2002, for interessen, der svarede til det passive kapitalindskud, udgjorde 20 % og oversteg hermed tærsklen for indberetningspligten. I 2001 havde gbb kapitalinteresser på mindst 20 %, i alt 18 virksomheder. |
| --- | --- |

(34)

Kapitalinteressen i Bike Systems er opført i Deutsche Ausgleichsbanks årsberetninger for 2001 og 2002, for interessen, der svarede til det passive kapitalindskud, udgjorde 20 % og oversteg hermed tærsklen for indberetningspligten. I 2001 havde gbb kapitalinteresser på mindst 20 %, i alt 18 virksomheder.

| (35) | I 2003 fusionerede Deutsche Ausgleichsbank på grundlag af en forbundslov med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). |
| --- | --- |

(35)

I 2003 fusionerede Deutsche Ausgleichsbank på grundlag af en forbundslov med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

| (36) | Såvel Deutsche Ausgleichsbank som KfW er såkaldte udviklingsorganer, dvs. banker, som i deres virke er begrænset til at fremme foranstaltninger på det regionale, økonomiske og samfundsmæssige område. Som led i de passende foranstaltninger, som Tyskland accepterede i støttesag E10/2000 (9), var udviklingsorganernes aktiviteter begrænset til en række ikke erhvervsmæssige områder, bl.a. forvaltning af programmer til udvikling af SMV. |
| --- | --- |

(36)

Såvel Deutsche Ausgleichsbank som KfW er såkaldte udviklingsorganer, dvs. banker, som i deres virke er begrænset til at fremme foranstaltninger på det regionale, økonomiske og samfundsmæssige område. Som led i de passende foranstaltninger, som Tyskland accepterede i støttesag E10/2000 (9), var udviklingsorganernes aktiviteter begrænset til en række ikke erhvervsmæssige områder, bl.a. forvaltning af programmer til udvikling af SMV.

| (37) | Ifølge de tyske myndigheder blev gbb's kapitalinteresser i Bike Systems erhvervet på markedsvilkår og udgjorde derfor ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge de tyske myndigheder blev gbb's kapitalinteresser i Bike Systems erhvervet på markedsvilkår og udgjorde derfor ikke statsstøtte.

| (38) | Foranstaltning 2: den 20. marts 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % for et driftslån på 5,6 mio. EUR til fordel for Sachsen Zweirad GmbH med en oprindelig løbetid indtil udgangen af 2008. Garantien blev i januar 2004 bragt til ophør og erstattet af en garanti til fordel for Biria GmbH (se foranstaltning 3). Garantien blev stillet på grundlag af Fristaten Sachsens garantiordning, der er en støtteordning, som er godkendt af Kommissionen (10). |
| --- | --- |

(38)

Foranstaltning 2: den 20. marts 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % for et driftslån på 5,6 mio. EUR til fordel for Sachsen Zweirad GmbH med en oprindelig løbetid indtil udgangen af 2008. Garantien blev i januar 2004 bragt til ophør og erstattet af en garanti til fordel for Biria GmbH (se foranstaltning 3). Garantien blev stillet på grundlag af Fristaten Sachsens garantiordning, der er en støtteordning, som er godkendt af Kommissionen (10).

| (39) | Foranstaltning 3: den 9. december 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % til driftslån på 24 875 000 EUR til fordel for Biria GmbH (det senere Biria AG), der skulle anvendes til at finansiere en planlagt omsætningsforøgelse og en nyomlægning af gruppens finansieringsplan. Lånene, der løber indtil 31. december 2011, omfatter et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9,425 mio. EUR. Garantien blev stillet på grundlag af Sachsens garantiordning, som er godkendt af Kommissionen. Garantien blev stillet på betingelse af, at den tidligere stillede garanti (foranstaltning 2) til Sachsen Zweirad GmbH blev bragt til ophør. Garantien trådte derfor først i kraft den 5. januar 2004, da garantien til Sachsen Zweirad var bragt til ophør. |
| --- | --- |

(39)

Foranstaltning 3: den 9. december 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % til driftslån på 24 875 000 EUR til fordel for Biria GmbH (det senere Biria AG), der skulle anvendes til at finansiere en planlagt omsætningsforøgelse og en nyomlægning af gruppens finansieringsplan. Lånene, der løber indtil 31. december 2011, omfatter et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9,425 mio. EUR. Garantien blev stillet på grundlag af Sachsens garantiordning, som er godkendt af Kommissionen. Garantien blev stillet på betingelse af, at den tidligere stillede garanti (foranstaltning 2) til Sachsen Zweirad GmbH blev bragt til ophør. Garantien trådte derfor først i kraft den 5. januar 2004, da garantien til Sachsen Zweirad var bragt til ophør.

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (40) | Den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, fordi Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt det passive kapitalindskud var foretaget på markedsvilkår, som hævdet af Tyskland. Efter Kommissionens opfattelse var Bike Systems netop sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan, og virksomhedens fremtidsudsigter var derfor usikre. På det pågældende tidspunkt skulle virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Kommissionen betvivlede, at kompensationen var rimelig i betragtning af den indgåede risiko, og at indskuddet var foretaget på markedsvilkår. Med hensyn til en mulig anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, rådede Kommissionen ikke over oplysninger, som dokumenterede, hvorvidt betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 var opfyldt. |
| --- | --- |

(40)

Den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, fordi Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt det passive kapitalindskud var foretaget på markedsvilkår, som hævdet af Tyskland. Efter Kommissionens opfattelse var Bike Systems netop sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan, og virksomhedens fremtidsudsigter var derfor usikre. På det pågældende tidspunkt skulle virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Kommissionen betvivlede, at kompensationen var rimelig i betragtning af den indgåede risiko, og at indskuddet var foretaget på markedsvilkår. Med hensyn til en mulig anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, rådede Kommissionen ikke over oplysninger, som dokumenterede, hvorvidt betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 var opfyldt.

| (41) | En anden grund til, at den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, var, at Kommissionen var kommet til den foreløbige konklusion, at betingelserne i den godkendte støtteordning, der dannede grundlag for garantierne til fordel for Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH, ikke var opfyldt, og at garantierne derfor ikke var omfattet af denne støtteordning. Efter Kommissionens opfattelse skulle Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH på det pågældende tidspunkt betragtes som kriseramte virksomheder. Da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH desuden var store virksomheder, skulle garantierne også ifølge denne støtteordning have været anmeldt individuelt til Kommissionen. Med hensyn til en eventuel anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, betvivlede Kommissionen, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne fra 1999 var opfyldt. |
| --- | --- |

(41)

En anden grund til, at den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, var, at Kommissionen var kommet til den foreløbige konklusion, at betingelserne i den godkendte støtteordning, der dannede grundlag for garantierne til fordel for Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH, ikke var opfyldt, og at garantierne derfor ikke var omfattet af denne støtteordning. Efter Kommissionens opfattelse skulle Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH på det pågældende tidspunkt betragtes som kriseramte virksomheder. Da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH desuden var store virksomheder, skulle garantierne også ifølge denne støtteordning have været anmeldt individuelt til Kommissionen. Med hensyn til en eventuel anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, betvivlede Kommissionen, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne fra 1999 var opfyldt.

IV.   PARTERNES BEMÆRKNINGER

| (42) | Kommissionen har modtaget bemærkninger fra en part, der ikke ønsker sit navn frem, samt fra virksomhederne Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG og Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen har modtaget bemærkninger fra en part, der ikke ønsker sit navn frem, samt fra virksomhederne Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG og Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1.   Bemærkninger fra en konkurrent, der ønsker at forblive anonym

| (43) | I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører konkurrenten, der ønsker at forblive anonym, at Biria AG i kraft af statsstøtten på 24,5 mio. EUR kunne sælge cykler til priser, der ligger under produktionsprisen, selv om konkurrenten har det mest rentable produktionsanlæg i Tyskland. |
| --- | --- |

(43)

I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører konkurrenten, der ønsker at forblive anonym, at Biria AG i kraft af statsstøtten på 24,5 mio. EUR kunne sælge cykler til priser, der ligger under produktionsprisen, selv om konkurrenten har det mest rentable produktionsanlæg i Tyskland.

| (44) | Endvidere kunne Biria AG kun præsentere et overskud i 2003, fordi pengeinstitutter havde givet afkald på fordringer på 8 567 mio. EUR. I de efterfølgende år 2004 og 2005 havde Biria AG på ny underskud. |
| --- | --- |

(44)

Endvidere kunne Biria AG kun præsentere et overskud i 2003, fordi pengeinstitutter havde givet afkald på fordringer på 8 567 mio. EUR. I de efterfølgende år 2004 og 2005 havde Biria AG på ny underskud.

| (45) | Konkurrenten henviser endvidere til, at Biria blev solgt til Lone Star som led i en asset-deal. I den forbindelse havde Sachsen-LB og mittelständische Beteiligungsgesellschaft sandsynligvis givet afkald på en stor del af deres fordringer. Det nye Biria GmbH, der tilhører Lone Star-gruppen, har overtaget samtlige aktiver i det gamle Biria AG. |
| --- | --- |

(45)

Konkurrenten henviser endvidere til, at Biria blev solgt til Lone Star som led i en asset-deal. I den forbindelse havde Sachsen-LB og mittelständische Beteiligungsgesellschaft sandsynligvis givet afkald på en stor del af deres fordringer. Det nye Biria GmbH, der tilhører Lone Star-gruppen, har overtaget samtlige aktiver i det gamle Biria AG.

4.2.   Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG

| (46) | I sine bemærkninger til procedurens indledning anførte Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG (herefter »Prophete og Pantherwerke«), at Biria i kraft af statsstøtten kunne sælge til priser, som ikke var holdbare under normale markedsvilkår. Begge virksomheder er Birias konkurrenter og dermed direkte berørt af støtten. |
| --- | --- |

(46)

I sine bemærkninger til procedurens indledning anførte Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG (herefter »Prophete og Pantherwerke«), at Biria i kraft af statsstøtten kunne sælge til priser, som ikke var holdbare under normale markedsvilkår. Begge virksomheder er Birias konkurrenter og dermed direkte berørt af støtten.

| (47) | Biria-gruppen er Tysklands største cykelproducent med en årlig produktion på ca. 700 000 cykler. Selskaberne i Biria-gruppen er repræsenteret inden for to segmenter på cykelmarkedet, ikke-specialiserede detailhandlere og grossister inden for cykelbranchen. |
| --- | --- |

(47)

Biria-gruppen er Tysklands største cykelproducent med en årlig produktion på ca. 700 000 cykler. Selskaberne i Biria-gruppen er repræsenteret inden for to segmenter på cykelmarkedet, ikke-specialiserede detailhandlere og grossister inden for cykelbranchen.

| (48) | Segmentet for ikke-specialiserede detailhandlere omfatter hele detailhandelen via større detailkæder og postordrehandel. Cyklerne i dette segment koster normalt mellem 100 og 199 EUR. Ifølge Prophetes og Pantherwerkes skøn sælges der på dette marked ca. 1,5 millioner cykler, og Biria har med 650 000 solgte cykler en andel på ca. 50 % af dette segment. |
| --- | --- |

(48)

Segmentet for ikke-specialiserede detailhandlere omfatter hele detailhandelen via større detailkæder og postordrehandel. Cyklerne i dette segment koster normalt mellem 100 og 199 EUR. Ifølge Prophetes og Pantherwerkes skøn sælges der på dette marked ca. 1,5 millioner cykler, og Biria har med 650 000 solgte cykler en andel på ca. 50 % af dette segment.

| (49) | På engrosmarkedet har Biria-gruppen ifølge Phophete og Pantherwerke også en dominerende stilling. Dette markedssegment tegner sig for en samlet handel på 150 000-200 000 cykler. På dette marked sælges cykler til op til 400 EUR. I dette segment konkurrerer Biria direkte med Pantherwerke. |
| --- | --- |

(49)

På engrosmarkedet har Biria-gruppen ifølge Phophete og Pantherwerke også en dominerende stilling. Dette markedssegment tegner sig for en samlet handel på 150 000-200 000 cykler. På dette marked sælges cykler til op til 400 EUR. I dette segment konkurrerer Biria direkte med Pantherwerke.

| (50) | Prophete og Pantherwerke har i årevis kunnet konstatere, at Biria-gruppens priser konstant ligger under de andre producenters. Denne forskel kan ikke forklares økonomisk. Selv om Biria-gruppen ganske vist på grund af sin dominerende stilling på markedet kan indkøbe større mængder, giver dette sig ikke udslag i mere favorable vilkår. Phophete og Pantherwerke formoder, at virksomheden inden for de seneste år har lidt betydelige tab som følge af Biria-gruppens lave salgspriser. |
| --- | --- |

(50)

Prophete og Pantherwerke har i årevis kunnet konstatere, at Biria-gruppens priser konstant ligger under de andre producenters. Denne forskel kan ikke forklares økonomisk. Selv om Biria-gruppen ganske vist på grund af sin dominerende stilling på markedet kan indkøbe større mængder, giver dette sig ikke udslag i mere favorable vilkår. Phophete og Pantherwerke formoder, at virksomheden inden for de seneste år har lidt betydelige tab som følge af Biria-gruppens lave salgspriser.

| (51) | Med hensyn til det passive kapitalindskud betvivler Phophete og Pantherwerke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike systems økonomiske situation i marts 2001. |
| --- | --- |

(51)

Med hensyn til det passive kapitalindskud betvivler Phophete og Pantherwerke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike systems økonomiske situation i marts 2001.

| (52) | Ifølge Prophete og Pantherwerke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets regler på støtteområdet. Prophete og Pantherwerke er af den opfattelse, at de begunstigede virksomheder var i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye Biria skal betragtes som retssuccessor efter de to tidligere selskaber, som det er oprettet på grundlag af. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende. |
| --- | --- |

(52)

Ifølge Prophete og Pantherwerke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets regler på støtteområdet. Prophete og Pantherwerke er af den opfattelse, at de begunstigede virksomheder var i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye Biria skal betragtes som retssuccessor efter de to tidligere selskaber, som det er oprettet på grundlag af. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.

| (53) | Indrømmelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes, fordi der gentagne gange er ydet statsstøtte. |
| --- | --- |

(53)

Indrømmelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes, fordi der gentagne gange er ydet statsstøtte.

| (54) | Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med 850 000 i forhold til 2004. Prophete og Pantherwerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star. |
| --- | --- |

(54)

Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med 850 000 i forhold til 2004. Prophete og Pantherwerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.

4.3.   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (55) | I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke), at Biria-gruppen med en produktion på 700 000-800 000 cykler om året er den største cykelproducent i Tyskland. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke har med en produktion på 700 000 cykler om året en lige så stor produktion. Andre producenter fremstiller kun mellem 250 000 og 400 000 cykler. |
| --- | --- |

(55)

I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke), at Biria-gruppen med en produktion på 700 000-800 000 cykler om året er den største cykelproducent i Tyskland. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke har med en produktion på 700 000 cykler om året en lige så stor produktion. Andre producenter fremstiller kun mellem 250 000 og 400 000 cykler.

| (56) | Vaterland-Werke og Biria er begge aktive inden for den ikke-specialiserede detailhandel, som også omfatter større indkøbskæder og store postordrefirmaer. Inden for dette segment er der en meget stærk konkurrence, og Biria er kendt for sin aggressive adfærd med priser, der ligger under kostpriserne. En sådan adfærd er kun mulig, hvis der er tale om eksterne finansieringskilder, i Birias tilfælde i form af statsstøtte. Det er en trussel for alle de små konkurrenter, som ikke modtager statsstøtte. Vaterland-Werke er særlig berørt, og ledig kapacitet kan ikke udnyttes til alternative ordrer. Da der er overkapacitet på markedet, vil en enhver kapacitetsudvidelse, der gennemføres af en producent ved hjælp af statsstøtte, være til skade for de øvrige konkurrenter. |
| --- | --- |

(56)

Vaterland-Werke og Biria er begge aktive inden for den ikke-specialiserede detailhandel, som også omfatter større indkøbskæder og store postordrefirmaer. Inden for dette segment er der en meget stærk konkurrence, og Biria er kendt for sin aggressive adfærd med priser, der ligger under kostpriserne. En sådan adfærd er kun mulig, hvis der er tale om eksterne finansieringskilder, i Birias tilfælde i form af statsstøtte. Det er en trussel for alle de små konkurrenter, som ikke modtager statsstøtte. Vaterland-Werke er særlig berørt, og ledig kapacitet kan ikke udnyttes til alternative ordrer. Da der er overkapacitet på markedet, vil en enhver kapacitetsudvidelse, der gennemføres af en producent ved hjælp af statsstøtte, være til skade for de øvrige konkurrenter.

| (57) | Hvad angår det passive kapitalindskud, betvivler Vaterland-Werke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike Systems' økonomiske situation i marts 2001. |
| --- | --- |

(57)

Hvad angår det passive kapitalindskud, betvivler Vaterland-Werke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike Systems' økonomiske situation i marts 2001.

| (58) | Ifølge Vaterland-Werke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets støtteregler. De begunstigede virksomheder var angiveligt i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye selskab Biria skal betragtes som de to tidligere virksomheders retssuccessor, fordi det er oprettet på basis af disse. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende. |
| --- | --- |

(58)

Ifølge Vaterland-Werke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets støtteregler. De begunstigede virksomheder var angiveligt i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye selskab Biria skal betragtes som de to tidligere virksomheders retssuccessor, fordi det er oprettet på basis af disse. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.

| (59) | Ydelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes med statsstøtte. |
| --- | --- |

(59)

Ydelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes med statsstøtte.

| (60) | Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med yderligere 850 000 i forhold til 2004. VaterlandWerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star. |
| --- | --- |

(60)

Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med yderligere 850 000 i forhold til 2004. VaterlandWerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.

4.4.   Støttemodtagerne

| (61) | I sine bemærkninger af 7. juni 2010, efter at Domstolen havde annulleret den oprindelige beslutning, fremlagde støttemodtagerne supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

(61)

I sine bemærkninger af 7. juni 2010, efter at Domstolen havde annulleret den oprindelige beslutning, fremlagde støttemodtagerne supplerende oplysninger.

| (62) | De mente bl.a., at Kommissionen ved vurderingen af gbb's passive kapitalindskud i Bike Systems (foranstaltning 1) burde tage hensyn til, at der forelå en såkaldt »Patronatserklärung« fra Biria GmbH. Dette Biria GmbH er en anden juridisk person end det selskab, der blev etableret ved fusionen mellem (det tidligere) Biria AG og Sachsen-Zweirad GmbH, som er nævnt i betragtning 20. Det Biria GmbH, som udstedte »Patronat-erklæringen« til fordel for Bike Systems er forgængeren for (det tidligere) Biria AG. |
| --- | --- |

(62)

De mente bl.a., at Kommissionen ved vurderingen af gbb's passive kapitalindskud i Bike Systems (foranstaltning 1) burde tage hensyn til, at der forelå en såkaldt »Patronatserklärung« fra Biria GmbH. Dette Biria GmbH er en anden juridisk person end det selskab, der blev etableret ved fusionen mellem (det tidligere) Biria AG og Sachsen-Zweirad GmbH, som er nævnt i betragtning 20. Det Biria GmbH, som udstedte »Patronat-erklæringen« til fordel for Bike Systems er forgængeren for (det tidligere) Biria AG.

V.   TYSKLANDS BEMÆRKNINGER

| (63) | I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Tyskland, at gbb's passive kapitalindskud blev foretaget på markedsvilkår. Tyskland er enig med Kommissionen i, at der er højere risiko forbundet med et passivt kapitalindskud end med et traditionelt lån. Betingelserne for det passive kapitalindskud var imidlertid fastsat på en sådan måde, at bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 er overholdt. Ifølge denne meddelelse er referencesatsen en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlig risiko. I dette tilfælde kan der være tale om et tillæg på mindst 400 basispoint. |
| --- | --- |

(63)

I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Tyskland, at gbb's passive kapitalindskud blev foretaget på markedsvilkår. Tyskland er enig med Kommissionen i, at der er højere risiko forbundet med et passivt kapitalindskud end med et traditionelt lån. Betingelserne for det passive kapitalindskud var imidlertid fastsat på en sådan måde, at bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 er overholdt. Ifølge denne meddelelse er referencesatsen en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlig risiko. I dette tilfælde kan der være tale om et tillæg på mindst 400 basispoint.

| (64) | Kompensationen for det passive kapitalindskud andrager ifølge de tyske oplysninger 12,25 % (en fast sats på 8,75 % og 3,5 % afhængigt af overskud). Hermed ligger den ca. 600 basispoint over Kommissionens referencesats på 6,33 %. Gbb har hermed taget hensyn til, at virksomheden befandt sig i en omstruktureringsfase, og at risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud var forhøjet som følge af virksomhedens omlægning og manglende sikkerhed. Der er taget hensyn til den ekstra risiko ved det yderligere tillæg på 200 basispoint. |
| --- | --- |

(64)

Kompensationen for det passive kapitalindskud andrager ifølge de tyske oplysninger 12,25 % (en fast sats på 8,75 % og 3,5 % afhængigt af overskud). Hermed ligger den ca. 600 basispoint over Kommissionens referencesats på 6,33 %. Gbb har hermed taget hensyn til, at virksomheden befandt sig i en omstruktureringsfase, og at risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud var forhøjet som følge af virksomhedens omlægning og manglende sikkerhed. Der er taget hensyn til den ekstra risiko ved det yderligere tillæg på 200 basispoint.

| (65) | Beslutningen om det passive kapitalindskud var endvidere truffet på grundlag af en prognose, ifølge hvilken virksomhedens omsætning ville stige fra 0,89 mio. EUR i 2001 til 3,38 mio. EUR i 2003. Tyskland konkluderer derfor, at den aftalte kompensation for det passive kapitalindskud på 12,25 % på passende måde afspejler risikoen. Tyskland mener endvidere, at det er uden betydning, at en del af kompensationen var variabel, da det er kutyme ved passive kapitalindskud og i overensstemmelse med en markedsøkonomisk investors adfærd. |
| --- | --- |

(65)

Beslutningen om det passive kapitalindskud var endvidere truffet på grundlag af en prognose, ifølge hvilken virksomhedens omsætning ville stige fra 0,89 mio. EUR i 2001 til 3,38 mio. EUR i 2003. Tyskland konkluderer derfor, at den aftalte kompensation for det passive kapitalindskud på 12,25 % på passende måde afspejler risikoen. Tyskland mener endvidere, at det er uden betydning, at en del af kompensationen var variabel, da det er kutyme ved passive kapitalindskud og i overensstemmelse med en markedsøkonomisk investors adfærd.

| (66) | Med hensyn til garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH anfører Tyskland, at virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev ydet, og ikke udviste nogen af de typiske tegn på en kriseramt virksomhed som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999. I 2003 havde virksomheden bl.a. (indtil fusionen med Biria i oktober) en positiv egenkapital på 404 mio. EUR og et overskud på 2,1 mio. EUR. Virksomhedens økonomiske situation blev forbedret i 2003 i forhold til 2001/2002 som følge af de konsolideringsbestræbelser, der indledtes i slutningen af 2002, samt en gunstigere markedssituation. |
| --- | --- |

(66)

Med hensyn til garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH anfører Tyskland, at virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev ydet, og ikke udviste nogen af de typiske tegn på en kriseramt virksomhed som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999. I 2003 havde virksomheden bl.a. (indtil fusionen med Biria i oktober) en positiv egenkapital på 404 mio. EUR og et overskud på 2,1 mio. EUR. Virksomhedens økonomiske situation blev forbedret i 2003 i forhold til 2001/2002 som følge af de konsolideringsbestræbelser, der indledtes i slutningen af 2002, samt en gunstigere markedssituation.

| (67) | Selv om virksomhedens likviditetssituation var vanskelig, var den ikke »alvorlig«. Der var ikke nogen risiko for, at de private pengeinstitutter ikke ville forlænge deres kreditter. De høje rentebetalinger ville heller ikke have resulteret i likviditetsproblemer, som hævdet af Kommissionen. |
| --- | --- |

(67)

Selv om virksomhedens likviditetssituation var vanskelig, var den ikke »alvorlig«. Der var ikke nogen risiko for, at de private pengeinstitutter ikke ville forlænge deres kreditter. De høje rentebetalinger ville heller ikke have resulteret i likviditetsproblemer, som hævdet af Kommissionen.

| (68) | Hvad angår garantien til Biria GmbH (det senere Biria AG) anfører Tyskland, at den var ydet på grund af Biria-gruppens nye koncept, der gik ud på at fusionere gruppens organisation og koncentrere indkøb, produktionsansvar og distribution hos Biria GmbH. Ud over finansieringsbehovet til at øge omsætningen, omfattede planen også en omlægning af gruppens samlede finansiering. |
| --- | --- |

(68)

Hvad angår garantien til Biria GmbH (det senere Biria AG) anfører Tyskland, at den var ydet på grund af Biria-gruppens nye koncept, der gik ud på at fusionere gruppens organisation og koncentrere indkøb, produktionsansvar og distribution hos Biria GmbH. Ud over finansieringsbehovet til at øge omsætningen, omfattede planen også en omlægning af gruppens samlede finansiering.

| (69) | Ifølge Tysklands opfattelse var Biria GmbH (nu Biria AG) ikke nogen kriseramt virksomhed, da garantien blev ydet. I denne forbindelse skal der sondres mellem det gamle og det nye Biria AG. Det nye selskab kunne kun betragtes som kriseramt, hvis det havde arvet det gamle selskabs vanskeligheder (hvis det gamle selskab havde været i vanskeligheder). Det var imidlertid ikke tilfældet med det nye Biria AG. Det nye Biria AG opstod ved en fusion mellem det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, der på ingen måde var i vanskeligheder, var økonomisk dominerende ved fusionen. Derfor kan man ikke automatisk gå ud fra, at det nye Biria var i vanskeligheder. Selv om det gamle Biria AG havde været i vanskeligheder, medførte fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ikke automatisik, at det nye Biria AG var i vanskeligheder. |
| --- | --- |

(69)

Ifølge Tysklands opfattelse var Biria GmbH (nu Biria AG) ikke nogen kriseramt virksomhed, da garantien blev ydet. I denne forbindelse skal der sondres mellem det gamle og det nye Biria AG. Det nye selskab kunne kun betragtes som kriseramt, hvis det havde arvet det gamle selskabs vanskeligheder (hvis det gamle selskab havde været i vanskeligheder). Det var imidlertid ikke tilfældet med det nye Biria AG. Det nye Biria AG opstod ved en fusion mellem det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, der på ingen måde var i vanskeligheder, var økonomisk dominerende ved fusionen. Derfor kan man ikke automatisk gå ud fra, at det nye Biria var i vanskeligheder. Selv om det gamle Biria AG havde været i vanskeligheder, medførte fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ikke automatisik, at det nye Biria AG var i vanskeligheder.

| (70) | Tyskland påpegede endvidere, at grunden til, at en af de private banker trak sig ud af finansieringen af virksomheden, var, at der var gennemført en strategisk omlægning inden for banken som følge af en fusion. De to øvrige banker bragte på samme tidpunkt deres engagement til ophør. Det kan dog ikke tages som tegn på manglende tillid, da en af disse banker fortsat var med til at finansiere to enkeltprojekter. |
| --- | --- |

(70)

Tyskland påpegede endvidere, at grunden til, at en af de private banker trak sig ud af finansieringen af virksomheden, var, at der var gennemført en strategisk omlægning inden for banken som følge af en fusion. De to øvrige banker bragte på samme tidpunkt deres engagement til ophør. Det kan dog ikke tages som tegn på manglende tillid, da en af disse banker fortsat var med til at finansiere to enkeltprojekter.

| (71) | Tyskland henviste endvidere til, at fusionen mellem Sachsen Zweirad GmbH og Biria AG ikke havde til formål at omgå støttebestemmelserne og klassificeringen af virksomheden som en kriseramt virksomhed, men var en følge af gruppens nye koncept. |
| --- | --- |

(71)

Tyskland henviste endvidere til, at fusionen mellem Sachsen Zweirad GmbH og Biria AG ikke havde til formål at omgå støttebestemmelserne og klassificeringen af virksomheden som en kriseramt virksomhed, men var en følge af gruppens nye koncept.

| (72) | Med hensyn til bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, anfører Tyskland, at tallene for konkurrentens og Birias omkostningsstruktur ikke kan sammenlignes. Konkurrentens omsætning er øget, mens Biria-gruppens salg gik tilbage. Samtidig faldt konkurrentens EBITDA (driftsresultat før renter, skat og afskrivninger), medens Biria-gruppens fortsat lå på samme niveau. Det viser, at Biria ikke sælger til dumpingpriser, og at konkurrenten tværtimod har ført en mere aggressiv prispolitik end Biria-gruppen. |
| --- | --- |

(72)

Med hensyn til bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, anfører Tyskland, at tallene for konkurrentens og Birias omkostningsstruktur ikke kan sammenlignes. Konkurrentens omsætning er øget, mens Biria-gruppens salg gik tilbage. Samtidig faldt konkurrentens EBITDA (driftsresultat før renter, skat og afskrivninger), medens Biria-gruppens fortsat lå på samme niveau. Det viser, at Biria ikke sælger til dumpingpriser, og at konkurrenten tværtimod har ført en mere aggressiv prispolitik end Biria-gruppen.

| (73) | De økonomiske vanskeligheder, som konkurrenten tilsyneladende har haft på grund af Biria-gruppens adfærd, var hverken dokumenteret eller beskrevet på en sammenhængende måde. Det er desuden normalt, at en virksomhed bliver underbudt af en konkurrent på et marked med fri konkurrence. |
| --- | --- |

(73)

De økonomiske vanskeligheder, som konkurrenten tilsyneladende har haft på grund af Biria-gruppens adfærd, var hverken dokumenteret eller beskrevet på en sammenhængende måde. Det er desuden normalt, at en virksomhed bliver underbudt af en konkurrent på et marked med fri konkurrence.

| (74) | Med hensyn til Biria-gruppens salg af aktiver til Lone Star-gruppen fremlagde Tyskland oplysninger om selve salget og indfrielsen af private og offentlige fordringer. |
| --- | --- |

(74)

Med hensyn til Biria-gruppens salg af aktiver til Lone Star-gruppen fremlagde Tyskland oplysninger om selve salget og indfrielsen af private og offentlige fordringer.

| (75) | Som svar på bemærkningerne fra Prophete, Pantherwerke og Vaterland-Werke anfører Tyskland, at cykelmarkedet kan opdeles i tre og ikke i to segmenter som hævdet af disse virksomheder. De tre segmenter er engroshandlen inden for branchen, postordresalg og selvbetjeningsforretninger. Biria har en stærk position inden for postordrehandelen, som imidlertid i mindre grad skyldes en aggressiv prispolitik, men snarere overholdelse af leveringsfrister. Inden for selvbetjeningssegmentet er MIFA AG den førende udbyder, mens Birias andel ligger på under 10 %. |
| --- | --- |

(75)

Som svar på bemærkningerne fra Prophete, Pantherwerke og Vaterland-Werke anfører Tyskland, at cykelmarkedet kan opdeles i tre og ikke i to segmenter som hævdet af disse virksomheder. De tre segmenter er engroshandlen inden for branchen, postordresalg og selvbetjeningsforretninger. Biria har en stærk position inden for postordrehandelen, som imidlertid i mindre grad skyldes en aggressiv prispolitik, men snarere overholdelse af leveringsfrister. Inden for selvbetjeningssegmentet er MIFA AG den førende udbyder, mens Birias andel ligger på under 10 %.

| (76) | Tyskland tilbageviser Vaterland-Werkes påstand om, at Biria planlægger en udvidelse af sine aktiviteter gennem en aggressiv prispolitik og henviser til de oplysninger, der allerede er fremlagt under undersøgelsesproceduren. Tyskland oplyser, at Biria AG i 2003 producerede 670 000 cykler, og produktionen siden har været faldende. |
| --- | --- |

(76)

Tyskland tilbageviser Vaterland-Werkes påstand om, at Biria planlægger en udvidelse af sine aktiviteter gennem en aggressiv prispolitik og henviser til de oplysninger, der allerede er fremlagt under undersøgelsesproceduren. Tyskland oplyser, at Biria AG i 2003 producerede 670 000 cykler, og produktionen siden har været faldende.

VI.   VURDERING

| (77) | Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er kriteriet for påvirkning af samhandelen opfyldt, hvis støttemodtageren udøver en økonomisk virksomhed, der er genstand for samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(77)

Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er kriteriet for påvirkning af samhandelen opfyldt, hvis støttemodtageren udøver en økonomisk virksomhed, der er genstand for samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (78) | For at undersøge, om der foreligger statsstøtte, definerer Kommissionen først den relevante virksomhed. Herefter undersøger den for hver enkelt foranstaltning, om betingelserne i artikel 107, stk. 1 i TEUF er opfyldt. Derefter beregnes støtteelementet og det vurderes, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(78)

For at undersøge, om der foreligger statsstøtte, definerer Kommissionen først den relevante virksomhed. Herefter undersøger den for hver enkelt foranstaltning, om betingelserne i artikel 107, stk. 1 i TEUF er opfyldt. Derefter beregnes støtteelementet og det vurderes, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

6.1.   Støttemodtager

| (79) | Støtten blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria samt Bike Systems, der er Birias datterselskab. Den 7. november 2005 solgte Biria størstedelen af sine aktiver til to virksomheder i Lone Star-Gruppen, der er en privat kapitalfond. Kommissionen fastslog, at salget ifølge de foreliggende oplysninger skete efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Ifølge de tyske oplysninger blev salgsværdien af aktiverne af en sagkyndig fastsat til 10,7 Mio. EUR. Prisen på 11,5 mio. EUR, der blev betalt af Lone Star-gruppen, lå derfor over vurderingsprisen. |
| --- | --- |

(79)

Støtten blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria samt Bike Systems, der er Birias datterselskab. Den 7. november 2005 solgte Biria størstedelen af sine aktiver til to virksomheder i Lone Star-Gruppen, der er en privat kapitalfond. Kommissionen fastslog, at salget ifølge de foreliggende oplysninger skete efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Ifølge de tyske oplysninger blev salgsværdien af aktiverne af en sagkyndig fastsat til 10,7 Mio. EUR. Prisen på 11,5 mio. EUR, der blev betalt af Lone Star-gruppen, lå derfor over vurderingsprisen.

| (80) | På basis af de foreliggende oplysninger konkluderer Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at Lone Star-gruppen ville opnå nogen som helst fordel af støtten, og hermed direkte eller indirekte blive begunstiget af den støtte, der var ydet Biria GmbH og Bike Systems. |
| --- | --- |

(80)

På basis af de foreliggende oplysninger konkluderer Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at Lone Star-gruppen ville opnå nogen som helst fordel af støtten, og hermed direkte eller indirekte blive begunstiget af den støtte, der var ydet Biria GmbH og Bike Systems.

6.2.   Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud — angiveligt på markedsvilkår

| (81) | Det passive kapitalindskud (foranstaltning 1) blev foretaget af gbb. Ifølge de tyske oplysninger blev kapitalandelen erhvervet som led i gbb's eget program, så den kan ikke henføres til statslige midler. Som nævnt i beslutningen om procedurens indledning tager Kommissionen til efterretning, at gbb, på det tidspunkt, hvor andelen blev erhvervet, var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, som igen var 100 % -ejet af Forbundsrepublikken Tyskland. gbb er derfor en offentlig virksomhed. Ifølge Domstolens retspraksis betragtes offenlige virksomheders midler altid som statsmidler (11). |
| --- | --- |

(81)

Det passive kapitalindskud (foranstaltning 1) blev foretaget af gbb. Ifølge de tyske oplysninger blev kapitalandelen erhvervet som led i gbb's eget program, så den kan ikke henføres til statslige midler. Som nævnt i beslutningen om procedurens indledning tager Kommissionen til efterretning, at gbb, på det tidspunkt, hvor andelen blev erhvervet, var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, som igen var 100 % -ejet af Forbundsrepublikken Tyskland. gbb er derfor en offentlig virksomhed. Ifølge Domstolens retspraksis betragtes offenlige virksomheders midler altid som statsmidler (11).

| (82) | Derfor kræver Kommissionen, at denne foranstaltning henføres til staten. I sag C-482/99 (Stardust) traf Domstolen derfor følgende dom (betragtning 53-56):






  »53. | Der kan i så henseende ikke stilles krav om bevis for, at de offentlige myndigheder konkret ved en anvisning har tilskyndet en offentlig virksomhed til at træffe de pågældende støtteforanstaltninger. For det første er der nemlig på grund af de tætte forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder en reel risiko for, at der via disse tildeles statsstøtte, som er svært gennemskuelige og i strid med traktatens regler om statsstøtte. |
| --- | --- | --- |

(82)

Derfor kræver Kommissionen, at denne foranstaltning henføres til staten. I sag C-482/99 (Stardust) traf Domstolen derfor følgende dom (betragtning 53-56):

»53.

| 54. | For det andet er det normalt meget vanskeligt for tredjemand, netop på grund af de privilegerede forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder, at påvise i et konkret tilfælde, at en offentlig virksomhed har truffet støtteforanstaltninger efter anvisning fra offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Af disse grunde må det antages, at en støtteforanstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet. Hvad dette spørgsmål angår har Domstolen eksempelvis taget hensyn til, at det pågældende organ ikke kunne træffe den anfægtede beslutning uden at tage hensyn til kravene fra de offentlige myndigheder (jf. bl.a. dommen i sag Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, præmis 37), eller at de offentlige virksomheder, gennem hvem støtten var ydet, var forpligtet til, ud over de organisatoriske forhold, hvorved de offentlige virksomheder var knyttet til staten, at tage hensyn til direktiverne fra »comitato interministeriale per la programmazione economica« (CIPE) (jf. dommene af 21.3.1991 i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, præmis 11 og 12, og i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, præmis 13 og 14). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Også andre omstændigheder kan have betydning for, om en stat kan tilregnes en støtteforanstaltning, der er truffet af en offentlig virksomhed, nemlig navnlig om denne er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status — det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber — udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser.« |
| --- | --- |

56.

| (83) | I det foreliggende tilfælde har Kommissionen fundet sådanne omstændigheder, som giver mulighed for at konkludere, at gbb's beslutning kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(83)

I det foreliggende tilfælde har Kommissionen fundet sådanne omstændigheder, som giver mulighed for at konkludere, at gbb's beslutning kan tilregnes staten.

| (84) | Gbb havde således af Forbundsregeringen fået overdraget en række udviklingsopgaver og var eksempelvis ansvarlig for konsoliderings- og vækstfonden i Østtyskland, som har til opgave at stille kapital til rådighed for små og mellemstore virksomheder i Østtyskland for at styrke deres egenkapitalgrundlag. |
| --- | --- |

(84)

Gbb havde således af Forbundsregeringen fået overdraget en række udviklingsopgaver og var eksempelvis ansvarlig for konsoliderings- og vækstfonden i Østtyskland, som har til opgave at stille kapital til rådighed for små og mellemstore virksomheder i Østtyskland for at styrke deres egenkapitalgrundlag.

| (85) | Kommissionen fastslår for det andet, at gbb's historie viser, at staten var stærkt impliceret i virksomhedens beslutninger. Som offentlig virksomhed var gbb først underlagt det ansvarlige ministerium, og flertalles af gbb's bestyrelsesmedlemmer repræsenterede myndighederne. Efter at gbb blev et aktieselskab, hører dets moderselskab, Deutsche Ausgleichsbank, under det ansvarlige ministerium, og bankens bestyrelse domineres af repræsentanter for myndighederne. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen fastslår for det andet, at gbb's historie viser, at staten var stærkt impliceret i virksomhedens beslutninger. Som offentlig virksomhed var gbb først underlagt det ansvarlige ministerium, og flertalles af gbb's bestyrelsesmedlemmer repræsenterede myndighederne. Efter at gbb blev et aktieselskab, hører dets moderselskab, Deutsche Ausgleichsbank, under det ansvarlige ministerium, og bankens bestyrelse domineres af repræsentanter for myndighederne.

| (86) | For det tredje fastslår Kommissionen, at moderselskabet, Deutsche Ausgleichsbank på tidspunktet for erhvervelsen af kapitalandelen var en offentlig virksomhed under det tyske indenrigsministerium, hvis bestyrelse hovedsageligt var sammensat af repræsentanter for ministerier på forbundsstats- eller delstatsplan eller medlemmer af den tyske Forbundsdag. Deutschen Ausgleichsbank har ikke lov til at erhverve kapitalandele i andre virksomheder uden forudgående godkendelse fra bestyrelsen eller det tilsynsførende ministerium. Derfor kontrollerede staten gbb's forretningsafgørelser gennem moderselskabet, også efter at gbb blev omdannet fra en offentlig virksomhed til et aktieselskab. |
| --- | --- |

(86)

For det tredje fastslår Kommissionen, at moderselskabet, Deutsche Ausgleichsbank på tidspunktet for erhvervelsen af kapitalandelen var en offentlig virksomhed under det tyske indenrigsministerium, hvis bestyrelse hovedsageligt var sammensat af repræsentanter for ministerier på forbundsstats- eller delstatsplan eller medlemmer af den tyske Forbundsdag. Deutschen Ausgleichsbank har ikke lov til at erhverve kapitalandele i andre virksomheder uden forudgående godkendelse fra bestyrelsen eller det tilsynsførende ministerium. Derfor kontrollerede staten gbb's forretningsafgørelser gennem moderselskabet, også efter at gbb blev omdannet fra en offentlig virksomhed til et aktieselskab.

| (87) | For det fjerde fastslår Kommissionen, at Tyskland i 2002 accepterede passende foranstaltninger vedrørende de tyske udviklingsbanker (12). Disse foranstaltninger vedrører også Deutsche Ausgleichsbank. På basis heraf skal Deutschen Ausgleichsbanks aktiviteter begrænses til udvikling af strukturelle, økonomiske og samfundsmæssige foranstaltninger og de public-service opgaver, der varetages af den offentlige ejer. Kommissionen mener derfor, at Deutsche Ausgleichsbank hermed er en del af den offentlige forvaltning, og at alle virksomhedens handlinger derfor kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(87)

For det fjerde fastslår Kommissionen, at Tyskland i 2002 accepterede passende foranstaltninger vedrørende de tyske udviklingsbanker (12). Disse foranstaltninger vedrører også Deutsche Ausgleichsbank. På basis heraf skal Deutschen Ausgleichsbanks aktiviteter begrænses til udvikling af strukturelle, økonomiske og samfundsmæssige foranstaltninger og de public-service opgaver, der varetages af den offentlige ejer. Kommissionen mener derfor, at Deutsche Ausgleichsbank hermed er en del af den offentlige forvaltning, og at alle virksomhedens handlinger derfor kan tilregnes staten.

| (88) | Kommissionen fastslår for det femte, at det passive kapitalindskud tilsyneladende falder ind under udviklingsopgaven »finansiering af små og mellemstore virksomheder« (13). |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen fastslår for det femte, at det passive kapitalindskud tilsyneladende falder ind under udviklingsopgaven »finansiering af små og mellemstore virksomheder« (13).

| (89) | Kommissionen konkluderer derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen konkluderer derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten.

| (90) | Efter tysk opfattelse blev gbb's passive indskud i Bike Systems (foranstaltning nr. 1) foretaget på markedsvilkår. Risikoen ved et passiv kapitalindskud svarer til risikoen ved et efterstillet lån og skal derfor behandles som et lån med stor risiko. I tilfælde af insolvens eller likvidation bliver det passive kapitalindskud først tilbagebetalt, efter at alle andre forpligtelser er indfriet. Risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud er derfor højere end ved et traditionelt banklån til en investering, som normalt er sikret på bankens vilkår. Den gennemsnitlige rentesats på markedet for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed var 6,33 %, da foranstaltningen blev ydet. Kompensationen for et sådant indskud burde derfor ligge væsentligt over denne sats. |
| --- | --- |

(90)

Efter tysk opfattelse blev gbb's passive indskud i Bike Systems (foranstaltning nr. 1) foretaget på markedsvilkår. Risikoen ved et passiv kapitalindskud svarer til risikoen ved et efterstillet lån og skal derfor behandles som et lån med stor risiko. I tilfælde af insolvens eller likvidation bliver det passive kapitalindskud først tilbagebetalt, efter at alle andre forpligtelser er indfriet. Risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud er derfor højere end ved et traditionelt banklån til en investering, som normalt er sikret på bankens vilkår. Den gennemsnitlige rentesats på markedet for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed var 6,33 %, da foranstaltningen blev ydet. Kompensationen for et sådant indskud burde derfor ligge væsentligt over denne sats.

| (91) | Der blev for indskuddet fastsat en fast kompensation på 8,75 % samt en variabel kompensation på 3,5 % (14), der var afhængig af et eventuelt overskud. Den aftalte kompensation ligger derfor over Kommissionens referencesats. |
| --- | --- |

(91)

Der blev for indskuddet fastsat en fast kompensation på 8,75 % samt en variabel kompensation på 3,5 % (14), der var afhængig af et eventuelt overskud. Den aftalte kompensation ligger derfor over Kommissionens referencesats.

| (92) | Det understreges dog, at denne konklusion forudsætter, at Bike Systems kan genoprette sin rentabilitet. Bike Systems var imidlertid sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun i begrænset omfang var gennemført en omstrukturering. Efter balancen i 2001 havde virksomheden stadig underskud hvert år. Egenkapitalen var fortsat negativ, selv om det ikke medførte insolvens takket være skjulte reserver. Bike Systems skal derfor betragtes som en kriseramt virksomhed på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(92)

Det understreges dog, at denne konklusion forudsætter, at Bike Systems kan genoprette sin rentabilitet. Bike Systems var imidlertid sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun i begrænset omfang var gennemført en omstrukturering. Efter balancen i 2001 havde virksomheden stadig underskud hvert år. Egenkapitalen var fortsat negativ, selv om det ikke medførte insolvens takket være skjulte reserver. Bike Systems skal derfor betragtes som en kriseramt virksomhed på det pågældende tidspunkt.

| (93) | Med hensyn til Patronats-erklæringen (se betragtning 62) fastslår Kommissionen for det første, at denne oplysning ikke forelå, da den første beslutning blev truffet. Ordlyden af ovennævnte erklæring blev først fremlagt under retssagen. |
| --- | --- |

(93)

Med hensyn til Patronats-erklæringen (se betragtning 62) fastslår Kommissionen for det første, at denne oplysning ikke forelå, da den første beslutning blev truffet. Ordlyden af ovennævnte erklæring blev først fremlagt under retssagen.

| (94) | Ifølge Patronats-erklæringen af 6. marts 2001 tager Biria GmbH det passive kapitalindskud til efterretning og forpligter sig til, at Bike Systems i erklæringens løbetid bliver ledet og finansieret på en måde, der sikrer, at virksomheden kan indfri sine forpligtelser i forbindelse med det passive kapitalindskud. |
| --- | --- |

(94)

Ifølge Patronats-erklæringen af 6. marts 2001 tager Biria GmbH det passive kapitalindskud til efterretning og forpligter sig til, at Bike Systems i erklæringens løbetid bliver ledet og finansieret på en måde, der sikrer, at virksomheden kan indfri sine forpligtelser i forbindelse med det passive kapitalindskud.

| (95) | Hertil har Kommissionen følgende bemærkninger: |
| --- | --- |

(95)

Hertil har Kommissionen følgende bemærkninger:

| (96) | Hvad angår moderselskabets (Patron) finansielle styrke anførte Tyskland, at Biria GmbH i 2001 ikke havde nogen omsætning af betydning, virksomheden agerede kun som distributør for de andre virksomheder i gruppen (15). Hvad angår den økonomiske rentabilitet (16) havde virksomheden i 1999 et beskedent overskud på 205 000 DEM efter fradrag af skat og i 2000 et nettotab på 473 000 DEM. |
| --- | --- |

(96)

Hvad angår moderselskabets (Patron) finansielle styrke anførte Tyskland, at Biria GmbH i 2001 ikke havde nogen omsætning af betydning, virksomheden agerede kun som distributør for de andre virksomheder i gruppen (15). Hvad angår den økonomiske rentabilitet (16) havde virksomheden i 1999 et beskedent overskud på 205 000 DEM efter fradrag af skat og i 2000 et nettotab på 473 000 DEM.

| (97) | Som følge af underskuddene var virksomhedens egenkapital negativ i 1999. Egenkapitalen blev positiv i 2000, men det skyldtes ikke virksomhedens driftsresultat men overførsel af overskud fra datterselskabet Sachsen Zweirad (17). Kommissionen fastslår, at Patronats-erklæringen ikke blev udstedt af en virksomhed i samme gruppe, som befandt sig i en solid økonomisk situation, men af moderselskabet, der klarede sig dårligere. |
| --- | --- |

(97)

Som følge af underskuddene var virksomhedens egenkapital negativ i 1999. Egenkapitalen blev positiv i 2000, men det skyldtes ikke virksomhedens driftsresultat men overførsel af overskud fra datterselskabet Sachsen Zweirad (17). Kommissionen fastslår, at Patronats-erklæringen ikke blev udstedt af en virksomhed i samme gruppe, som befandt sig i en solid økonomisk situation, men af moderselskabet, der klarede sig dårligere.

| (98) | Kommissionen konkluderer derfor, at Biria GmbH — uanset om virksomheden formelt betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne om støtte til redning og omstrukturing fra 1999 — ville have været i stand til at indfri eventuelle krav som følge af Patronats-erklæringen vedrørende de passive kapitalindskud på over 2 Mio. EUR. Som allerede nævnt skal det understreges, at det regnskabsmæssige overskud i 2000 (inden udstedelsen af Patronats-erklæringen) reelt udelukkende byggede på overførsel af overskud fra datterselskabet og ikke på virksomhedens resultat, og at egenkapitalen ville have været negativ uden denne overførsel (inkl. tegnet kapital og andre former for kapital, som f.eks. reserver og likvide midler i balancen). Det er derfor et spørgsmål, hvorledes Biria GmbH ville have kunnet forhindre, at Bike Systems gik konkurs. Kommissionen mener derfor, at den foreliggende Patronats-erklæring ikke har nogen reel økonomisk betydning med hensyn til at afhjælpe Bike Systems' vanskeligheder, og derfor ikke udgør nogen sikkerhedsstillelse af værdi, som ville kunne medvirke til at mindske den kompensation, som en markedsøkonomisk investor ville have krævet for det passive kapitalindskud. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen konkluderer derfor, at Biria GmbH — uanset om virksomheden formelt betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne om støtte til redning og omstrukturing fra 1999 — ville have været i stand til at indfri eventuelle krav som følge af Patronats-erklæringen vedrørende de passive kapitalindskud på over 2 Mio. EUR. Som allerede nævnt skal det understreges, at det regnskabsmæssige overskud i 2000 (inden udstedelsen af Patronats-erklæringen) reelt udelukkende byggede på overførsel af overskud fra datterselskabet og ikke på virksomhedens resultat, og at egenkapitalen ville have været negativ uden denne overførsel (inkl. tegnet kapital og andre former for kapital, som f.eks. reserver og likvide midler i balancen). Det er derfor et spørgsmål, hvorledes Biria GmbH ville have kunnet forhindre, at Bike Systems gik konkurs. Kommissionen mener derfor, at den foreliggende Patronats-erklæring ikke har nogen reel økonomisk betydning med hensyn til at afhjælpe Bike Systems' vanskeligheder, og derfor ikke udgør nogen sikkerhedsstillelse af værdi, som ville kunne medvirke til at mindske den kompensation, som en markedsøkonomisk investor ville have krævet for det passive kapitalindskud.

| (99) | Kommissionen konkluderer derfor, at kompensationen ikke stod i et rimeligt forhold til risikoen, og at det passive kapitalindskud ikke var foretaget på markedsvilkår. Med kapitalindskuddet har Bike Systems derfor opnået en fordel, som virksomheden ikke ville kunne opnå på markedet. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen konkluderer derfor, at kompensationen ikke stod i et rimeligt forhold til risikoen, og at det passive kapitalindskud ikke var foretaget på markedsvilkår. Med kapitalindskuddet har Bike Systems derfor opnået en fordel, som virksomheden ikke ville kunne opnå på markedet.

| (100) | Såvel Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH fremstiller cykler. Da dette produkt handles på tværs af grænserne, truer foranstaltningerne med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(100)

Såvel Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH fremstiller cykler. Da dette produkt handles på tværs af grænserne, truer foranstaltningerne med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

6.3.   Foranstaltning 2 og 3: Støtte, der angiveligt er dækket af godkendte støtteordninger

| (101) | Garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH til et driftslån på 5,6 mio. EUR (foranstaltning 2) og garantien til fordel for Biria GmbH (nu Biria AG) til et driftslån på 24,875 mio. EUR (foranstaltning 3) blev ydet på basis af Fristaten Sachsens garantibestemmelser (18). Ifølge dette godkendte støtteprogram kan der stilles garantier til lån på over 5 mio. DEM (2,6 mio. EUR) til nyinvesteringer og i særlige tilfælde til supplerende finansiering og fremskaffelse af driftskapital til sunde virksomheder. I undtagelsestilfælde kan der også godkendes finansiering af konsolidering og omstrukturering. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en stor virksomhed skal dog i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen.. |
| --- | --- |

(101)

Garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH til et driftslån på 5,6 mio. EUR (foranstaltning 2) og garantien til fordel for Biria GmbH (nu Biria AG) til et driftslån på 24,875 mio. EUR (foranstaltning 3) blev ydet på basis af Fristaten Sachsens garantibestemmelser (18). Ifølge dette godkendte støtteprogram kan der stilles garantier til lån på over 5 mio. DEM (2,6 mio. EUR) til nyinvesteringer og i særlige tilfælde til supplerende finansiering og fremskaffelse af driftskapital til sunde virksomheder. I undtagelsestilfælde kan der også godkendes finansiering af konsolidering og omstrukturering. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en stor virksomhed skal dog i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen..

| (102) | Ifølge Tyskland blev de gældende regler overholdt, og garantierne er derfor i overensstemmelse med ordningen. Tyskland er af den opfattelse, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (i dag Biria AG) ikke var i vanskeligheder på det tidspunkt, da garantien blev ydet. Garantierne blev ydet som sikkerhed for driftslån, hvilket er tilladt ifølge støtteordningen. |
| --- | --- |

(102)

Ifølge Tyskland blev de gældende regler overholdt, og garantierne er derfor i overensstemmelse med ordningen. Tyskland er af den opfattelse, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (i dag Biria AG) ikke var i vanskeligheder på det tidspunkt, da garantien blev ydet. Garantierne blev ydet som sikkerhed for driftslån, hvilket er tilladt ifølge støtteordningen.

| (103) | Kommissionen er ikke enig i, at garantierne er i overensstemmelse med den støtteordning, på hvis grundlag de tilsyneladende er ydet. I modsætning til Tyskland finder Kommissionen som nedenfor belyst, at Sachsen Zweirad GmbH var en kriseramt virksomhed på det tidspunkt, da garantien blev stillet i marts 2003, og at Biria GmbH ligeledes var i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev stillet i december 2003. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en kriseramt virksomhed skal imidlertid i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen er ikke enig i, at garantierne er i overensstemmelse med den støtteordning, på hvis grundlag de tilsyneladende er ydet. I modsætning til Tyskland finder Kommissionen som nedenfor belyst, at Sachsen Zweirad GmbH var en kriseramt virksomhed på det tidspunkt, da garantien blev stillet i marts 2003, og at Biria GmbH ligeledes var i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev stillet i december 2003. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en kriseramt virksomhed skal imidlertid i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen.

| (104) | Ifølge tysk opfattelse udviste Sachsen Zweirad GmbH ikke nogle af de typiske tegn for kriseramte virksomheder, der er nævnt i rammebestemmelserne fra 1999. Kommissionen henviser til, at de i punkt 6 i rammebestemmelserne anførte typiske symptomer for en kriseramt virksomhed kun er holdepunkter for, hvornår en virksomhed kan betragtes som kriseramt, men skal dog ikke betragtes som betingelser, der skal være opfyldt kumulativt. Sachsen Zweirad GmbH havde i 2001 som resultat af den ordinære drift et underskud på 1 274 000 EUR og i 2002 et underskud på 733 000 EUR. Underskuddene blev overtaget af moderselskabet Biria i overensstemmelse med aftalen om overskudsoverførsel. Omsætningen faldt i 2002 sammenlignet med 2001. |
| --- | --- |

(104)

Ifølge tysk opfattelse udviste Sachsen Zweirad GmbH ikke nogle af de typiske tegn for kriseramte virksomheder, der er nævnt i rammebestemmelserne fra 1999. Kommissionen henviser til, at de i punkt 6 i rammebestemmelserne anførte typiske symptomer for en kriseramt virksomhed kun er holdepunkter for, hvornår en virksomhed kan betragtes som kriseramt, men skal dog ikke betragtes som betingelser, der skal være opfyldt kumulativt. Sachsen Zweirad GmbH havde i 2001 som resultat af den ordinære drift et underskud på 1 274 000 EUR og i 2002 et underskud på 733 000 EUR. Underskuddene blev overtaget af moderselskabet Biria i overensstemmelse med aftalen om overskudsoverførsel. Omsætningen faldt i 2002 sammenlignet med 2001.

| (105) | Ifølge resultatopgørelsen for 2002 havde Sachsen Zweirad GmbH også likviditetsproblemer. Det fremgår udtrykkeligt af årsberetningen, at Sachsen Zweirad GmbH's likviditetssituation havde været anspændt på grund af store udgifter til forfinansiering af gruppens varelager og vækst inden for gruppen. Ifølge årsberetningen kunne virksomheden kun overleve, hvis bankerne ville forlænge eller omlægge de eksisterende kreditlinjer. |
| --- | --- |

(105)

Ifølge resultatopgørelsen for 2002 havde Sachsen Zweirad GmbH også likviditetsproblemer. Det fremgår udtrykkeligt af årsberetningen, at Sachsen Zweirad GmbH's likviditetssituation havde været anspændt på grund af store udgifter til forfinansiering af gruppens varelager og vækst inden for gruppen. Ifølge årsberetningen kunne virksomheden kun overleve, hvis bankerne ville forlænge eller omlægge de eksisterende kreditlinjer.

| (106) | Ifølge Tysklands opfattelse var der ikke nogen fare for, at de private banker ikke ville forlænge deres kreditter. Det ændrer imidlertid ikke det forhold, at virksomhedens likviditetssituation var anspændt. Ifølge årsberetningen havde de fleste kreditter en restløbetid på under fem år, hvilket på ingen måde er optimalt til at finansiere virksomhedens drift, og hvilket øger risiciene for virksomheden. De kortfristede kreditter medførte desuden høje rentebetalinger (selv om de var lidt faldende i 2002 i forhold til 2001), som var en yderligere belastning for virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(106)

Ifølge Tysklands opfattelse var der ikke nogen fare for, at de private banker ikke ville forlænge deres kreditter. Det ændrer imidlertid ikke det forhold, at virksomhedens likviditetssituation var anspændt. Ifølge årsberetningen havde de fleste kreditter en restløbetid på under fem år, hvilket på ingen måde er optimalt til at finansiere virksomhedens drift, og hvilket øger risiciene for virksomheden. De kortfristede kreditter medførte desuden høje rentebetalinger (selv om de var lidt faldende i 2002 i forhold til 2001), som var en yderligere belastning for virksomhedens likviditet.

| (107) | Derfor konkluderer Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, skal betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som en garanti til omstrukturering. Da en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen, var betingelserne i den godkendte støtteordning, som angiveligt dannede grundlag for garantien, ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning. |
| --- | --- |

(107)

Derfor konkluderer Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, skal betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som en garanti til omstrukturering. Da en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen, var betingelserne i den godkendte støtteordning, som angiveligt dannede grundlag for garantien, ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.

| (108) | Biria blev oprettet med virkning fra 1. oktober 2003, da det gamle Biria AG blev fusioneret med datterselskabet Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(108)

Biria blev oprettet med virkning fra 1. oktober 2003, da det gamle Biria AG blev fusioneret med datterselskabet Sachsen Zweirad GmbH.

| (109) | Efter tysk opfattelse skal der sondres klart mellem Biria og det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da der ved fusionen opstod et nyt selskab. Spørgsmålet om, hvorvidt dette selskab var kriseramt, da garantien blev stillet den 9. december 2004, skal derfor vurderes på grundlag af det nyfusionerede selskabs åbningsbalance. Denne åbningsbalance viser, at Biria GmbH ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(109)

Efter tysk opfattelse skal der sondres klart mellem Biria og det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da der ved fusionen opstod et nyt selskab. Spørgsmålet om, hvorvidt dette selskab var kriseramt, da garantien blev stillet den 9. december 2004, skal derfor vurderes på grundlag af det nyfusionerede selskabs åbningsbalance. Denne åbningsbalance viser, at Biria GmbH ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed.

| (110) | Kommissionen er ikke enig i dette synspunkt. Det nyfusionerede Biria GmbH kan ikke betragtes adskilt fra det tidligere Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da det er oprettet ved en fusion mellem de to selskaber. Ellers ville det være let for virksomheder at omgå betegnelsen »kriseramt virksomhed« ved enten at fusionere med andre økonomiske enheder eller oprette nye selskaber. Det tidligere Biria AG havde ligeledes underskud i 2002 og havde lige så store likviditetsproblemer som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's gæld og forpligtelser. Biria GmbH ejer desuden de samme aktiver og udfører samme aktiviteter som det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen mener derfor, at Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen er ikke enig i dette synspunkt. Det nyfusionerede Biria GmbH kan ikke betragtes adskilt fra det tidligere Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da det er oprettet ved en fusion mellem de to selskaber. Ellers ville det være let for virksomheder at omgå betegnelsen »kriseramt virksomhed« ved enten at fusionere med andre økonomiske enheder eller oprette nye selskaber. Det tidligere Biria AG havde ligeledes underskud i 2002 og havde lige så store likviditetsproblemer som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's gæld og forpligtelser. Biria GmbH ejer desuden de samme aktiver og udfører samme aktiviteter som det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen mener derfor, at Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.

| (111) | Sachsen Zweirad GmbH var ifølge Tyskland økonomisk dominerende ved fusionen. Sachsen Zweirad GmbH havde ikke været i vanskeligheder, og det kan derfor ikke automatisk antages, at det nye Biria AG var i vanskeligheder. I modsætning til tysk opfattelse mener Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH var i vanskeligheder. Det nye Biria GmbH har derfor også »arvet« Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder. |
| --- | --- |

(111)

Sachsen Zweirad GmbH var ifølge Tyskland økonomisk dominerende ved fusionen. Sachsen Zweirad GmbH havde ikke været i vanskeligheder, og det kan derfor ikke automatisk antages, at det nye Biria AG var i vanskeligheder. I modsætning til tysk opfattelse mener Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH var i vanskeligheder. Det nye Biria GmbH har derfor også »arvet« Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.

| (112) | Ifølge årsberetningen for 2003 blev omstruktureringen og reorganiseringen af Biria gruppen fortsat i 2003. Denne proces var allerede indledt i 2002 og omfattede en omlægning af gruppens finansielle forhold. På basis af Sachsens garanti for lånet på 24 875 mio. EUR udarbejdede Biria-gruppen en ny plan for finansieringen af sine aktiviteter på mellemlang sigt. Den nye finansieringsplan omfattede også en væsentlig tilpasning af rentesatserne og hermed nedbringelse af den høje rentebyrde. |
| --- | --- |

(112)

Ifølge årsberetningen for 2003 blev omstruktureringen og reorganiseringen af Biria gruppen fortsat i 2003. Denne proces var allerede indledt i 2002 og omfattede en omlægning af gruppens finansielle forhold. På basis af Sachsens garanti for lånet på 24 875 mio. EUR udarbejdede Biria-gruppen en ny plan for finansieringen af sine aktiviteter på mellemlang sigt. Den nye finansieringsplan omfattede også en væsentlig tilpasning af rentesatserne og hermed nedbringelse af den høje rentebyrde.

| (113) | Samtidig blev bankpoolen reorganiseret: tre banker erklærede sig parate til at give afkald på fordringer på 8 567 000 EUR — hvilket tilsyneladende repræsenterer over 50 % af deres fordringer — mod omgående indfrielse af de resterende fordringer. Derfor består det lån, der er dækket af garantien på 80 % i foranstaltning 3, af et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9 425 mio. EUR. |
| --- | --- |

(113)

Samtidig blev bankpoolen reorganiseret: tre banker erklærede sig parate til at give afkald på fordringer på 8 567 000 EUR — hvilket tilsyneladende repræsenterer over 50 % af deres fordringer — mod omgående indfrielse af de resterende fordringer. Derfor består det lån, der er dækket af garantien på 80 % i foranstaltning 3, af et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9 425 mio. EUR.

| (114) | På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, havde Biria alvorlige likviditetsproblemer og var derfor en kriseramt virksomhed. Denne vurdering støttes af, at tre banker trak sig ud af finansieringen af Birias aktiviteter og endog var parat til at give afkald på en stor del af deres fordringer, hvis de resterende fordringer blev indfriet omgående. Det viser, at bankerne havde alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt Biria kunne honorere sine forpligtelser og betragtes som en rentabel virksomhed. |
| --- | --- |

(114)

På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, havde Biria alvorlige likviditetsproblemer og var derfor en kriseramt virksomhed. Denne vurdering støttes af, at tre banker trak sig ud af finansieringen af Birias aktiviteter og endog var parat til at give afkald på en stor del af deres fordringer, hvis de resterende fordringer blev indfriet omgående. Det viser, at bankerne havde alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt Biria kunne honorere sine forpligtelser og betragtes som en rentabel virksomhed.

| (115) | Over for dette argument hævder Tyskland, at bankerne trak sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi. Kommissionen fastslår, at bankerne sandsynligvis har givet afkald på ca. 50 % af de udestående fordringer. Selv i tilfælde af, at bankerne har trukket sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi, er det et tegn på, at bankerne anså det for højst usandsynligt, at de ville kunne få det fulde beløb af deres lån hjem. |
| --- | --- |

(115)

Over for dette argument hævder Tyskland, at bankerne trak sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi. Kommissionen fastslår, at bankerne sandsynligvis har givet afkald på ca. 50 % af de udestående fordringer. Selv i tilfælde af, at bankerne har trukket sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi, er det et tegn på, at bankerne anså det for højst usandsynligt, at de ville kunne få det fulde beløb af deres lån hjem.

| (116) | Kommissionen konkluderer derfor, at Biria på tidspunktet, hvor garantien blev stillet, skulle betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som garanti til omstrukturering. Bevilling af en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen. Betingelserne i den godkendte støtteordning, der angiveligt dannede grundlag for garantien, var derfor ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen konkluderer derfor, at Biria på tidspunktet, hvor garantien blev stillet, skulle betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som garanti til omstrukturering. Bevilling af en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen. Betingelserne i den godkendte støtteordning, der angiveligt dannede grundlag for garantien, var derfor ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.

| (117) | De garantier, der betegnes som foranstaltning 2 og 3, blev ydet af Fristaten Sachsen og stammer derfor fra statslige midler og skal henføres til staten. |
| --- | --- |

(117)

De garantier, der betegnes som foranstaltning 2 og 3, blev ydet af Fristaten Sachsen og stammer derfor fra statslige midler og skal henføres til staten.

| (118) | En foranstaltning skal endvidere begunstige støttemodtageren. Kommissionen mener, at de to omhandlede garantier gav Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG) en uberettiget fordel. |
| --- | --- |

(118)

En foranstaltning skal endvidere begunstige støttemodtageren. Kommissionen mener, at de to omhandlede garantier gav Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG) en uberettiget fordel.

| (119) | Af de grunde, der er redegjort for i punkt 2.2 og 3.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (19) (herefter »garantimeddelelsen«), opnår låntageren en fordel, når han ikke skal betale markedsprisen for garantien. Under visse omstændigheder ville låntageren som kriseramt virksomhed ikke være i stand til at finde et pengeinstitut, der ville være parat til at yde et lån uden offentlig garanti. |
| --- | --- |

(119)

Af de grunde, der er redegjort for i punkt 2.2 og 3.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (19) (herefter »garantimeddelelsen«), opnår låntageren en fordel, når han ikke skal betale markedsprisen for garantien. Under visse omstændigheder ville låntageren som kriseramt virksomhed ikke være i stand til at finde et pengeinstitut, der ville være parat til at yde et lån uden offentlig garanti.

| (120) | I det foreliggende tilfælde blev der ydet garantier til en kriseramt virksomhed, uden at der var fastsat kompensation på markedsvilkår til garanten (staten). |
| --- | --- |

(120)

I det foreliggende tilfælde blev der ydet garantier til en kriseramt virksomhed, uden at der var fastsat kompensation på markedsvilkår til garanten (staten).

| (121) | I punkt 3.2 i meddelelsen om garantier fastsættes fire betingelser, som alle skal være opfyldt for at statsstøtte i form af en garanti kan udelukkes:






  1) | Låntageren er ikke en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- | --- |

(121)

I punkt 3.2 i meddelelsen om garantier fastsættes fire betingelser, som alle skal være opfyldt for at statsstøtte i form af en garanti kan udelukkes:

1)

Låntageren er ikke en kriseramt virksomhed.

| 2) | Garantiens størrelse kan måles korrekt på det tidspunkt, hvor garantien ydes. |
| --- | --- |

2)

Garantiens størrelse kan måles korrekt på det tidspunkt, hvor garantien ydes.

| 3) | Garantien dækker højst 80 % af det udestående lån. |
| --- | --- |

3)

Garantien dækker højst 80 % af det udestående lån.

| 4) | Der betales markedspris for garantien. |
| --- | --- |

4)

Der betales markedspris for garantien.

| (122) | Efter at have anvendt disse betingelser på det foreliggende tilfælde konstaterer Kommissionen for det første, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria var kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantierne blev ydet. |
| --- | --- |

(122)

Efter at have anvendt disse betingelser på det foreliggende tilfælde konstaterer Kommissionen for det første, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria var kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantierne blev ydet.

| (123) | Der blev ikke betalt præmier for garantierne, og de blev ydet til at dække en kriseramt virksomheds låntagning. Alene det forhold, at der ikke blev betalt markedspris for garantierne, indebærer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria opnåede en fordel gennem foranstaltningen. På erhvervsmarkedet findes der ikke garantier, for hvilke der ikke betales markedspris. Det gælder især, når der er tale om garantier til kriseramte virksomheder, som muligvis ikke kan tilbagebetale deres lån. |
| --- | --- |

(123)

Der blev ikke betalt præmier for garantierne, og de blev ydet til at dække en kriseramt virksomheds låntagning. Alene det forhold, at der ikke blev betalt markedspris for garantierne, indebærer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria opnåede en fordel gennem foranstaltningen. På erhvervsmarkedet findes der ikke garantier, for hvilke der ikke betales markedspris. Det gælder især, når der er tale om garantier til kriseramte virksomheder, som muligvis ikke kan tilbagebetale deres lån.

| (124) | På grundlag af ovennævnte meddelelse om garantier kan det derfor konkluderes, at garantien indebærer statsstøtte. |
| --- | --- |

(124)

På grundlag af ovennævnte meddelelse om garantier kan det derfor konkluderes, at garantien indebærer statsstøtte.

| (125) | Kommissionen konkluderer derfor, at garantierne har begunstiget Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG), da de to virksomheder ikke kunne have opnået disse garantier på markedet på samme vilkår. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen konkluderer derfor, at garantierne har begunstiget Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG), da de to virksomheder ikke kunne have opnået disse garantier på markedet på samme vilkår.

| (126) | Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 100, kan foranstaltning 2 og 3 derfor bidrage til at forvride konkurrencen og påvirke samhandelen. |
| --- | --- |

(126)

Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 100, kan foranstaltning 2 og 3 derfor bidrage til at forvride konkurrencen og påvirke samhandelen.

6.4.   Konklusion vedrørende forekomst af støtte

| (127) | Kommissionen konkluderer derfor, at det passive kapitalindskud og de to garantier indebærer statsstøtte efter artikel 87, stk. 1 i TEUF, og at begge garantier ikke er ydet i overensstemmelse med en godkendt støtteordning. Foranstaltning 1, 2 og 3 udgør derfor ny støtte og skal derfor vurderes som sådan. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen konkluderer derfor, at det passive kapitalindskud og de to garantier indebærer statsstøtte efter artikel 87, stk. 1 i TEUF, og at begge garantier ikke er ydet i overensstemmelse med en godkendt støtteordning. Foranstaltning 1, 2 og 3 udgør derfor ny støtte og skal derfor vurderes som sådan.

6.5.   Beregning af støtteelementet

| (128) | Ifølge punkt 4.1 i meddelelsen om garantier anses en individuel garanti eller en garantiordning for at indebære statsstøtte, når den ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. Derfor skal der foretages en beregning af statsstøtteelementet for at undersøge, om støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til undtagelsesbestemmelserne. Kommissionen skal derfor først beregne støtteelementet, inden den undersøger støttens forenelighed. |
| --- | --- |

(128)

Ifølge punkt 4.1 i meddelelsen om garantier anses en individuel garanti eller en garantiordning for at indebære statsstøtte, når den ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. Derfor skal der foretages en beregning af statsstøtteelementet for at undersøge, om støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til undtagelsesbestemmelserne. Kommissionen skal derfor først beregne støtteelementet, inden den undersøger støttens forenelighed.

| (129) | Meddelelsen om garantier indeholder generelle principper for beregning af støtteelementet. |
| --- | --- |

(129)

Meddelelsen om garantier indeholder generelle principper for beregning af støtteelementet.

| (130) | Efter Kommissionens opfattelse kan størrelsen af en statsgaranti principielt svare til maksimumsbeløbet for det tilgrundliggende lån, når støttemodtageren ikke af egen kraft kan skaffe sig adgang til kapitalmarkederne (se punkt 2.2 og 4.1 litra a) i garantimeddelelsen.). |
| --- | --- |

(130)

Efter Kommissionens opfattelse kan størrelsen af en statsgaranti principielt svare til maksimumsbeløbet for det tilgrundliggende lån, når støttemodtageren ikke af egen kraft kan skaffe sig adgang til kapitalmarkederne (se punkt 2.2 og 4.1 litra a) i garantimeddelelsen.).

| (131) | Reglerne om beregning af støtteelementet er fastsat i punkt 4.1 (Generelle betragtninger), 4.2 (Støtteelement i individuelle garantier) og 4.4 (Støttteelement i garantiordninger) i meddelsen om garantier. Kommissionen anvender i det foreliggende tilfælde disse regler som følger. |
| --- | --- |

(131)

Reglerne om beregning af støtteelementet er fastsat i punkt 4.1 (Generelle betragtninger), 4.2 (Støtteelement i individuelle garantier) og 4.4 (Støttteelement i garantiordninger) i meddelsen om garantier. Kommissionen anvender i det foreliggende tilfælde disse regler som følger.

| (132) | Punkt 4.2 i ovennævnte meddelelse bestemmer, at hvis der til sammenligning ikke kan findes nogen tilsvarende garantipræmie på de finansielle markeder, skal de samlede finansielle omkostninger ved et lån på markedet med eller uden garanti sammenlignes med hinanden (dvs. at rentesatsen for et tilsvarende lån uden garanti sammenlignes med rentesatsen med tillæg af garantipræmie for lånet med statsgaranti). |
| --- | --- |

(132)

Punkt 4.2 i ovennævnte meddelelse bestemmer, at hvis der til sammenligning ikke kan findes nogen tilsvarende garantipræmie på de finansielle markeder, skal de samlede finansielle omkostninger ved et lån på markedet med eller uden garanti sammenlignes med hinanden (dvs. at rentesatsen for et tilsvarende lån uden garanti sammenlignes med rentesatsen med tillæg af garantipræmie for lånet med statsgaranti).

| (133) | I mange tilfælde findes der ikke en sådan markedsrentesats. Kommissionen har derfor i sine meddelelser om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten udviklet en metode, som af de i punkt 4.2 i garantimeddelesen nævnte grunde kan benyttes som erstatning for markedsrentesatsen. |
| --- | --- |

(133)

I mange tilfælde findes der ikke en sådan markedsrentesats. Kommissionen har derfor i sine meddelelser om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten udviklet en metode, som af de i punkt 4.2 i garantimeddelesen nævnte grunde kan benyttes som erstatning for markedsrentesatsen.

| (134) | Ifølge referencesatsmeddelsen fra 1997 fastsætter Kommissionen referencesatser, der skal afspejle den gennemsnitlige sats for de gældende rentesatser for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen fra 1997 anføres endvidere, at denne referencesats er en minimumssats, som kan forhøjes i tilfælde med særlig stor risiko (f.eks. i tilfælde af kriseramte virksomheder, mangel på den sikkerhed, der normalt kræves af bankerne). I sådanne tilfælde kan der være tale om et tillæg på 400 basispoint eller endog mere. Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles alle andre fordringer, herunder de efterstillede lån. Det fremgår ikke af meddelelsen, om risikopræmier som følge af forskellige risici må kumuleres. En kumulering kan ikke udelukkes, men Kommissionen skal i sin beslutning begrunde, hvilken metode der er anvendt ved kumulering af forskellige risikopræmier på basis af en analyse af de metoder, der anvendes på de finansielle markeder (20). |
| --- | --- |

(134)

Ifølge referencesatsmeddelsen fra 1997 fastsætter Kommissionen referencesatser, der skal afspejle den gennemsnitlige sats for de gældende rentesatser for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen fra 1997 anføres endvidere, at denne referencesats er en minimumssats, som kan forhøjes i tilfælde med særlig stor risiko (f.eks. i tilfælde af kriseramte virksomheder, mangel på den sikkerhed, der normalt kræves af bankerne). I sådanne tilfælde kan der være tale om et tillæg på 400 basispoint eller endog mere. Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles alle andre fordringer, herunder de efterstillede lån. Det fremgår ikke af meddelelsen, om risikopræmier som følge af forskellige risici må kumuleres. En kumulering kan ikke udelukkes, men Kommissionen skal i sin beslutning begrunde, hvilken metode der er anvendt ved kumulering af forskellige risikopræmier på basis af en analyse af de metoder, der anvendes på de finansielle markeder (20).

| (135) | I 2004 foretog Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH en undersøgelse (herefter benævnt »undersøgelsen«) for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Ved hjælp af empiriske analyser påviste undersøgelsen (21) bl.a. risikopræmier, som kunne iagttages på markedet for virksomheder med forskellige risikoklassser og transaktioner med forskellig sikkerhedsstillelse. Det fremgår klart af undersøgelsen, at kombinationen af forskellige risikofaktorer (låntagers kreditværdighed, sikkerhedsstillelse) resulterer i forskellige tillæg til basissatsen. |
| --- | --- |

(135)

I 2004 foretog Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH en undersøgelse (herefter benævnt »undersøgelsen«) for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Ved hjælp af empiriske analyser påviste undersøgelsen (21) bl.a. risikopræmier, som kunne iagttages på markedet for virksomheder med forskellige risikoklassser og transaktioner med forskellig sikkerhedsstillelse. Det fremgår klart af undersøgelsen, at kombinationen af forskellige risikofaktorer (låntagers kreditværdighed, sikkerhedsstillelse) resulterer i forskellige tillæg til basissatsen.

| (136) | Kommissionen har på grundlag af undersøgelsen videreudviklet sin metode for beregning af støtteelementet i lån i sin meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (22) (i det følgende benævnt »referensesatsmeddelelsen fra 2008«). Denne meddelelse fra 2008 afspejler den metode, der er fulgt i undersøgelsen: der anvendes en basissats, som forhøjes med et tillæg under hensyntagen til en virksomheds kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen har på grundlag af undersøgelsen videreudviklet sin metode for beregning af støtteelementet i lån i sin meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (22) (i det følgende benævnt »referensesatsmeddelelsen fra 2008«). Denne meddelelse fra 2008 afspejler den metode, der er fulgt i undersøgelsen: der anvendes en basissats, som forhøjes med et tillæg under hensyntagen til en virksomheds kreditværdighed og sikkerhedsstillelse.

| (137) | Kommissionen mener endvidere, at beregningen af støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger er knyttet sammen med støttebegrebet. Ifølge Domstolens retspraksis står det klart, at spørgsmålet om, hvorvidt en støtte indebærer statsstøtte efter traktaten, skal vurderes på basis af objektive omstændigheder på det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer sin afgørelse (23). |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen mener endvidere, at beregningen af støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger er knyttet sammen med støttebegrebet. Ifølge Domstolens retspraksis står det klart, at spørgsmålet om, hvorvidt en støtte indebærer statsstøtte efter traktaten, skal vurderes på basis af objektive omstændigheder på det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer sin afgørelse (23).

| (138) | Kommissionen mener derfor, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 er et passende grundlag for at beregne støtteelementet. I det følgende beregnes støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger derfor på basis af denne meddelelse. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen mener derfor, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 er et passende grundlag for at beregne støtteelementet. I det følgende beregnes støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger derfor på basis af denne meddelelse.

| (139) | Kommissionen er af den opfattelse, at støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør forskellen mellem den kompensation, Bike Systems skulle have betalt på det frie marked for det passive kapitalindskud, og den faktisk betalte kompensation. Da Bike Systems var i vanskeligeheder, da det passive kapitalindskud blev foretaget, og der var en stor risiko forbundet hermed, kan støtteelementet udgøre op til 100 % af det passive kapitalindskud, da en markedsøkonomisk investor muligvis slet ikke ville have foretaget et sådant indskud (24). |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen er af den opfattelse, at støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør forskellen mellem den kompensation, Bike Systems skulle have betalt på det frie marked for det passive kapitalindskud, og den faktisk betalte kompensation. Da Bike Systems var i vanskeligeheder, da det passive kapitalindskud blev foretaget, og der var en stor risiko forbundet hermed, kan støtteelementet udgøre op til 100 % af det passive kapitalindskud, da en markedsøkonomisk investor muligvis slet ikke ville have foretaget et sådant indskud (24).

| (140) | Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles samtlige andre fordringer, herunder de efterstillede lån. |
| --- | --- |

(140)

Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles samtlige andre fordringer, herunder de efterstillede lån.

| (141) | Som omtalt i betragtning 92 må situationen for Bike Systems, der netop havde afsluttet en insolvensprocedure, efter Kommissionens opfattelse anses for at være usikker. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun var gennemført en begrænset omstrukturering af driften. Som nævnt i betragtning 92 skal virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Desuden blev der ikke stillet nogen sikkerhed for det passive kapitalindskud, hvilket forøger risikoen for misligholdelse. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhedsstillelse« ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008. Udover den manglende sikkerhed er det passive kapitalindskud desuden efterstillet samtlige andre lån i tilfælde af konkurs, hvilket medfører, at riskoen for misligholdelse er endnu større. Efter Kommissionens opfattelse skal sidstnævnte omstændighed betragtes som en yderligere risikofaktor for den manglende sikkerhed, fordi den lave sikkerhedsgrad øger risikoen for, at en kreditors krav i tilfælde af låntagers insolvens ikke kan fyldestgøres umiddelbart som led i ophævelsen af sikkerhedsstillelsen, medens det forhold, at et krav rangerer lavt i konkursordenen betyder, at en kreditor i tilfælde af insolvens først kan få fyldestgjort sine krav efter de andre kreditorer og hermed sandsynligvis ikke får noget. |
| --- | --- |

(141)

Som omtalt i betragtning 92 må situationen for Bike Systems, der netop havde afsluttet en insolvensprocedure, efter Kommissionens opfattelse anses for at være usikker. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun var gennemført en begrænset omstrukturering af driften. Som nævnt i betragtning 92 skal virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Desuden blev der ikke stillet nogen sikkerhed for det passive kapitalindskud, hvilket forøger risikoen for misligholdelse. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhedsstillelse« ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008. Udover den manglende sikkerhed er det passive kapitalindskud desuden efterstillet samtlige andre lån i tilfælde af konkurs, hvilket medfører, at riskoen for misligholdelse er endnu større. Efter Kommissionens opfattelse skal sidstnævnte omstændighed betragtes som en yderligere risikofaktor for den manglende sikkerhed, fordi den lave sikkerhedsgrad øger risikoen for, at en kreditors krav i tilfælde af låntagers insolvens ikke kan fyldestgøres umiddelbart som led i ophævelsen af sikkerhedsstillelsen, medens det forhold, at et krav rangerer lavt i konkursordenen betyder, at en kreditor i tilfælde af insolvens først kan få fyldestgjort sine krav efter de andre kreditorer og hermed sandsynligvis ikke får noget.

| (142) | Efter Kommissionens opfattelse skal Bike Systems, der var kriseramt, da foranstaltningen blev ydet, klassificeres i kreditkategorien »dårlig«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 skal der for virksomheder i denne kreditkategori med lav sikkerhedsgrad anvendes et tillæg på op til 1 000 basispoint for at udelukke forekomst af støtte. I lyset af den manglende sikkerhed og den lave rangerering i konkursordenen anser Kommissionen et tillæg på 1 000 basispoints som passende. |
| --- | --- |

(142)

Efter Kommissionens opfattelse skal Bike Systems, der var kriseramt, da foranstaltningen blev ydet, klassificeres i kreditkategorien »dårlig«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 skal der for virksomheder i denne kreditkategori med lav sikkerhedsgrad anvendes et tillæg på op til 1 000 basispoint for at udelukke forekomst af støtte. I lyset af den manglende sikkerhed og den lave rangerering i konkursordenen anser Kommissionen et tillæg på 1 000 basispoints som passende.

| (143) | Støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør derfor differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og den kompensation, der skulle betales for det passive kapitalindskud. |
| --- | --- |

(143)

Støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør derfor differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og den kompensation, der skulle betales for det passive kapitalindskud.

| (144) | Ved beregningen af støtteelementet kan der kun til dels tages hensyn til den variable kompensation på 3,5 %, da den er afhængig af, om virksomheden får overskud. Virksomheden befandt sig imidlertid i en vanskelig situation, og udsigterne til overskud var uklare. Kommissionen finder det derfor rimeligt, at der kun tages hensyn til 50 % af den variable kompensation, dvs. 1,75 %. Som reel kompensation, der indgår i beregningen af støtteelementet, medregnes derfor den faste sats på 8,75 % samt halvdelen af den variable kompensation på 3,5 %, hvilket svarer til en samlet godtgørelse på 10,5 %. Støtteelementet svarer derfor til forskellen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen på 10,5 %. |
| --- | --- |

(144)

Ved beregningen af støtteelementet kan der kun til dels tages hensyn til den variable kompensation på 3,5 %, da den er afhængig af, om virksomheden får overskud. Virksomheden befandt sig imidlertid i en vanskelig situation, og udsigterne til overskud var uklare. Kommissionen finder det derfor rimeligt, at der kun tages hensyn til 50 % af den variable kompensation, dvs. 1,75 %. Som reel kompensation, der indgår i beregningen af støtteelementet, medregnes derfor den faste sats på 8,75 % samt halvdelen af den variable kompensation på 3,5 %, hvilket svarer til en samlet godtgørelse på 10,5 %. Støtteelementet svarer derfor til forskellen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen på 10,5 %.

| (145) | Takket være de garantier, der er anført som foranstaltning 2 og 3, kunne Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH få deres lån til mere favorable vilkår, end det normalt er tilfældet på kapitalmarkedet. Støtteelement i garantien i foranstaltning 2 og garantien i foranstaltning 3 svarer til forskellen mellem den rente, som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH havde skullet betale for et lån på markedsvilkår (dvs. uden garanti) og den rente, som det garanterede lån rent faktisk blev ydet til. Denne forskel bør svare til den præmie, som en garant ville have krævet for disse garantier i en situation med markedsøkonomi. Fordi Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, da garantierne og de respektive lån blev ydet, kan støtteelementet udgøre helt op til 100 % af garantierne, da ingen investor under nogen omstændigheder ville have ydet lånene uden garanti (25). |
| --- | --- |

(145)

Takket være de garantier, der er anført som foranstaltning 2 og 3, kunne Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH få deres lån til mere favorable vilkår, end det normalt er tilfældet på kapitalmarkedet. Støtteelement i garantien i foranstaltning 2 og garantien i foranstaltning 3 svarer til forskellen mellem den rente, som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH havde skullet betale for et lån på markedsvilkår (dvs. uden garanti) og den rente, som det garanterede lån rent faktisk blev ydet til. Denne forskel bør svare til den præmie, som en garant ville have krævet for disse garantier i en situation med markedsøkonomi. Fordi Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, da garantierne og de respektive lån blev ydet, kan støtteelementet udgøre helt op til 100 % af garantierne, da ingen investor under nogen omstændigheder ville have ydet lånene uden garanti (25).

| (146) | Efter Kommissionens opfattelse var lånet og garantien til Sachsen Zweirad GmbH forbundet med en yderligere risiko på grund af den ringe sikkerhedsstillelse. Garantien for lånet til Sachsen Zweirad GmbH var kun sikret af en selvskyldnerkaution, der var stillet af virksomhederne i gruppen. Den økonomiske værdi af en sådan selvskyldnerkaution er ubetydelig. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »lav« sikkerhed ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(146)

Efter Kommissionens opfattelse var lånet og garantien til Sachsen Zweirad GmbH forbundet med en yderligere risiko på grund af den ringe sikkerhedsstillelse. Garantien for lånet til Sachsen Zweirad GmbH var kun sikret af en selvskyldnerkaution, der var stillet af virksomhederne i gruppen. Den økonomiske værdi af en sådan selvskyldnerkaution er ubetydelig. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »lav« sikkerhed ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008.

| (147) | Sikkerhedsstillelsen for lånet og garantien til Biria GmbH havde en højere økonomisk værdi end den sikkerhed, der var stillet for garantien til Sachsen Zweirad GmbH. Alligevel var sikkerheden ikke så omfattende som det, der normalt kræves. Garantien til Biria GmbH er sikret med en højtprioriteret pant i Bike Systems formue på 15 mio. EUR. Panten er dog efterstillet et andet lån på 2 mio. EUR. Dette højtprioriterede pant dækkede derfor kun godt 50 % af det samlede lånebeløb. Der foreligger ikke noget om, hvor høj den forskriftsmæssige likviditetsværdi af pantet ville være. De øvrige former for sikkerhed — pant, overdragelse af tilgodehavender, pant i virksomhedens varelager og en selvskyldnerkaution fra Biria GmbH's ejere — var kun af ubetydelig økonomisk værdi. Trods den stillede sikkerhed skal garantien ifølge Kommissionen betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhed« efter referencesatsmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(147)

Sikkerhedsstillelsen for lånet og garantien til Biria GmbH havde en højere økonomisk værdi end den sikkerhed, der var stillet for garantien til Sachsen Zweirad GmbH. Alligevel var sikkerheden ikke så omfattende som det, der normalt kræves. Garantien til Biria GmbH er sikret med en højtprioriteret pant i Bike Systems formue på 15 mio. EUR. Panten er dog efterstillet et andet lån på 2 mio. EUR. Dette højtprioriterede pant dækkede derfor kun godt 50 % af det samlede lånebeløb. Der foreligger ikke noget om, hvor høj den forskriftsmæssige likviditetsværdi af pantet ville være. De øvrige former for sikkerhed — pant, overdragelse af tilgodehavender, pant i virksomhedens varelager og en selvskyldnerkaution fra Biria GmbH's ejere — var kun af ubetydelig økonomisk værdi. Trods den stillede sikkerhed skal garantien ifølge Kommissionen betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhed« efter referencesatsmeddelelsen fra 2008.

| (148) | Som ovenfor nævnt var Biria GmbH og Sachsen Zweirad GmbH kriseramte virksomheder, da garantien blev ydet, og skal klassificeres i ratingkategorien »dårlige«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 kan det tillæg, der skal anvendes i denne ratingkategori i tilfælde af ringe sikkerhed, når forekomst af statsstøtte skal udelukkes, udgøre op til 1 000 basispoint. I betragtning af den ringe sikkerhed mener Kommissionen, at et tillæg på 800 basispoints er passende for Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH stillede en lidt bedre sikkerhed. Derfor er et tillæg 700 basispoint passende. Det lavere tillæg for de to virksomheder sammenlignet med det passive kapitalindskud skyldes, at indskuddet rangerer lavt i konkursordenen. |
| --- | --- |

(148)

Som ovenfor nævnt var Biria GmbH og Sachsen Zweirad GmbH kriseramte virksomheder, da garantien blev ydet, og skal klassificeres i ratingkategorien »dårlige«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 kan det tillæg, der skal anvendes i denne ratingkategori i tilfælde af ringe sikkerhed, når forekomst af statsstøtte skal udelukkes, udgøre op til 1 000 basispoint. I betragtning af den ringe sikkerhed mener Kommissionen, at et tillæg på 800 basispoints er passende for Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH stillede en lidt bedre sikkerhed. Derfor er et tillæg 700 basispoint passende. Det lavere tillæg for de to virksomheder sammenlignet med det passive kapitalindskud skyldes, at indskuddet rangerer lavt i konkursordenen.

| (149) | Støtteelementet i garantien til Sachsen Zweirad GmbH (foranstaltning 2) udgør differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garantien), der var forbundet med det stillede lån. |
| --- | --- |

(149)

Støtteelementet i garantien til Sachsen Zweirad GmbH (foranstaltning 2) udgør differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garantien), der var forbundet med det stillede lån.

| (150) | Støtteelementet i garantien til Biria GmbH (foranstaltning 3) udgør ligeledes differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garanien), der var forbundet med det stillede lån. |
| --- | --- |

(150)

Støtteelementet i garantien til Biria GmbH (foranstaltning 3) udgør ligeledes differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garanien), der var forbundet med det stillede lån.

6.6.   Undtagelser efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3

| (151) | EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, første afsnit indeholder undtagelser for det generelle støtteforbud. |
| --- | --- |

(151)

EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, første afsnit indeholder undtagelser for det generelle støtteforbud.

| (152) | Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da støtteforanstaltningerne hverken er af social karakter eller er ydet til enkelte forbrugere. De har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder. Støtteforanstaltningerne ydes heller ikke til fordel for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. |
| --- | --- |

(152)

Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da støtteforanstaltningerne hverken er af social karakter eller er ydet til enkelte forbrugere. De har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder. Støtteforanstaltningerne ydes heller ikke til fordel for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

| (153) | Undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) og d), finder heller ikke anvendelse. De vedrører fremme af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt fremme af kultur og bevarelse af kulturarven. |
| --- | --- |

(153)

Undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) og d), finder heller ikke anvendelse. De vedrører fremme af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt fremme af kultur og bevarelse af kulturarven.

| (154) | Tilbage er undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt de relevante fællesskabsrammebestemmelser. |
| --- | --- |

(154)

Tilbage er undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt de relevante fællesskabsrammebestemmelser.

| (155) | Kommissionen fastslår for det første, at Bike Systems ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), der er berettiget til regionalstøtte. Til trods for den tvivl, Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der viser, at betingelserne for at tildele regionalstøtte efter rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (26) er opfyldt. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen fastslår for det første, at Bike Systems ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), der er berettiget til regionalstøtte. Til trods for den tvivl, Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der viser, at betingelserne for at tildele regionalstøtte efter rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (26) er opfyldt.

| (156) | Der findes andre undtagelser i rammebestemmelserne. Da støtten blev ydet i marts 2001, er det rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999, der skal anvendes. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger, der viser, at støtten kan betragtes som forenelig med TEUF på basis af disse rammebestemmelser. Ifølge disse bestemmelser er omstruktureringsstøtte tilladt, hvis der foreligger en bærbar opstruktureringsplan, og hvis urimelige konkurrencefordrejninger undgås, og støtten begrænses til et minimum. Trods den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at disse betingelser skulle være opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999 ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(156)

Der findes andre undtagelser i rammebestemmelserne. Da støtten blev ydet i marts 2001, er det rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999, der skal anvendes. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger, der viser, at støtten kan betragtes som forenelig med TEUF på basis af disse rammebestemmelser. Ifølge disse bestemmelser er omstruktureringsstøtte tilladt, hvis der foreligger en bærbar opstruktureringsplan, og hvis urimelige konkurrencefordrejninger undgås, og støtten begrænses til et minimum. Trods den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at disse betingelser skulle være opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999 ikke er opfyldt.

| (157) | Ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse, indebærer støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med TEUF. |
| --- | --- |

(157)

Ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse, indebærer støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med TEUF.

| (158) | Kommissionen konstaterer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Alligevel finder undtagelsesbestemmelserne i litra a) og de regionale bestemmelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), ikke anvendelse, da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, og støtteforanstaltningerne ikke vedrørte den økonomiske udvikling af en bestemt region. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konstaterer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Alligevel finder undtagelsesbestemmelserne i litra a) og de regionale bestemmelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), ikke anvendelse, da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, og støtteforanstaltningerne ikke vedrørte den økonomiske udvikling af en bestemt region.

| (159) | Kommissionen konkluderer, at det kun er Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der finder anvendelse. Da støtten blev ydet i marts 2003 og december 2003, er det retningslinjerne fra 1999, der skal anvendes. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen konkluderer, at det kun er Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der finder anvendelse. Da støtten blev ydet i marts 2003 og december 2003, er det retningslinjerne fra 1999, der skal anvendes.

| (160) | Tildeling af støtte er betinget af, at der inden for en begrænset tidsfrist gennemføres en omstruktureringsplan, som genopretter virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsfrist på basis af realistiske formodninger med hensyn til de fremtidige erhvervsbetingelser. Til trods for den tvivl som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at garantierne er stillet på grund af en bæredygtig omstruktureringsplan, der vil kunne genoprette gruppens rentabilitet. |
| --- | --- |

(160)

Tildeling af støtte er betinget af, at der inden for en begrænset tidsfrist gennemføres en omstruktureringsplan, som genopretter virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsfrist på basis af realistiske formodninger med hensyn til de fremtidige erhvervsbetingelser. Til trods for den tvivl som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at garantierne er stillet på grund af en bæredygtig omstruktureringsplan, der vil kunne genoprette gruppens rentabilitet.

| (161) | Endvidere skal der træffes foranstaltninger for om muligt at mindske støttens negative virkninger for konkurrenterne. Det sker normalt ved at begrænse den tilstedeværelse, som virksomheden har på sit marked/sine markeder efter omstruktureringen. Kommissionen har ikke modtaget nogle oplysninger om det relevante marked eller om Biria-gruppens andel af dette relevante marked. Den har heller ikke modtaget nogle oplysninger om de udligningsforanstaltninger, der eventuelt er truffet for at begrænse virksomhedens tilstedeværelse på markedet. Derimod ser det ud til, at Biria-gruppen har ekspanderet i 2001 efter overtagelsen af Checker Pig og Bike Systems. |
| --- | --- |

(161)

Endvidere skal der træffes foranstaltninger for om muligt at mindske støttens negative virkninger for konkurrenterne. Det sker normalt ved at begrænse den tilstedeværelse, som virksomheden har på sit marked/sine markeder efter omstruktureringen. Kommissionen har ikke modtaget nogle oplysninger om det relevante marked eller om Biria-gruppens andel af dette relevante marked. Den har heller ikke modtaget nogle oplysninger om de udligningsforanstaltninger, der eventuelt er truffet for at begrænse virksomhedens tilstedeværelse på markedet. Derimod ser det ud til, at Biria-gruppen har ekspanderet i 2001 efter overtagelsen af Checker Pig og Bike Systems.

| (162) | Støtten skal ifølge rammebestemmelserne fra 1999 være begrænset til det minimum, der er strengt nødvendigt for at gennemføre omstruktureringen under hensyntagen til virksomhedens finansielle ressourcer og dets andelshavere. Endvidere skal støttemodtageren yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen enten af egne midler eller gennem midler, der er tilvejebragt på markedsvilkår. Da støtten ikke blev ydet på grundlag af en omstruktureringsplan, råder Kommissionen ikke over oplysninger om støttemodtagerens bidrag og om, hvorvidt støtten er begrænset til det absolutte minimum. |
| --- | --- |

(162)

Støtten skal ifølge rammebestemmelserne fra 1999 være begrænset til det minimum, der er strengt nødvendigt for at gennemføre omstruktureringen under hensyntagen til virksomhedens finansielle ressourcer og dets andelshavere. Endvidere skal støttemodtageren yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen enten af egne midler eller gennem midler, der er tilvejebragt på markedsvilkår. Da støtten ikke blev ydet på grundlag af en omstruktureringsplan, råder Kommissionen ikke over oplysninger om støttemodtagerens bidrag og om, hvorvidt støtten er begrænset til det absolutte minimum.

| (163) | Ifølge retningslinjerne for rednings- om omstruktureringsstøtte fra 1999 kan der kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Hvis den pågældende virksomhed allerede har modtaget omstruktureringsstøtte tidligere, og hvis omstruktureringen er afsluttet inden for de seneste ti år, godkender Kommissionen normalt kun endnu en omstruktureringsstøtte under ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder. |
| --- | --- |

(163)

Ifølge retningslinjerne for rednings- om omstruktureringsstøtte fra 1999 kan der kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Hvis den pågældende virksomhed allerede har modtaget omstruktureringsstøtte tidligere, og hvis omstruktureringen er afsluttet inden for de seneste ti år, godkender Kommissionen normalt kun endnu en omstruktureringsstøtte under ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder.

| (164) | I april 1996 og marts 1998 fik Sachsen Zweirad GmbH tildelt omstruktureringsstøtte i form af en offentlig kapitalandel på i alt 1 278 200 EUR på basis af en godkendt støtteordning. Da der er gået mindre end ti år, siden omstruktureringen af Sachsen Zweirad GmbH er afsluttet, og da Kommissionen ikke er bekendt med nogen ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder, er princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, ikke overholdt i forbindelse med de to garantier. |
| --- | --- |

(164)

I april 1996 og marts 1998 fik Sachsen Zweirad GmbH tildelt omstruktureringsstøtte i form af en offentlig kapitalandel på i alt 1 278 200 EUR på basis af en godkendt støtteordning. Da der er gået mindre end ti år, siden omstruktureringen af Sachsen Zweirad GmbH er afsluttet, og da Kommissionen ikke er bekendt med nogen ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder, er princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, ikke overholdt i forbindelse med de to garantier.

| (165) | Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 ikke er opfyldt.

| (166) | Med hensyn til foranstaltning 2 og 3 mener Kommissionen, at ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse udgør støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(166)

Med hensyn til foranstaltning 2 og 3 mener Kommissionen, at ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse udgør støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med EUF-traktaten.

VII.   KONKLUSION

| (167) | Kommissionen konkluderer derfor, at gbb's kapitalindskud i Bike Systems på 1 070 732 EUR, garantien på 80 % for et lån til Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 mio. EUR og garantien på 80 % for et lån til Biria GmbH (det senere Biria AG) på 24 875 000 EUR indebærer statsstøtte og ikke er forenelig med det fælles marked. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konkluderer derfor, at gbb's kapitalindskud i Bike Systems på 1 070 732 EUR, garantien på 80 % for et lån til Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 mio. EUR og garantien på 80 % for et lån til Biria GmbH (det senere Biria AG) på 24 875 000 EUR indebærer statsstøtte og ikke er forenelig med det fælles marked.

| (168) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 er Kommissionen principielt forpligtet til at kræve støtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, tilbagebetalt af støttemodtageren — |
| --- | --- |

(168)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 er Kommissionen principielt forpligtet til at kræve støtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, tilbagebetalt af støttemodtageren —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tysklands støtte til fordel for Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System), Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (det senere Biria AG og nu MB Immobilien) er uforenelig med fællesmarkedet. Støtten omfatter følgende foranstaltninger:

| a) | Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud i Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System) på 2 070 732 EUR. Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen for det passive kapitalindskud (en fast sats plus 50 % af den variable kompensation). |
| --- | --- |

a)

Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud i Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System) på 2 070 732 EUR. Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen for det passive kapitalindskud (en fast sats plus 50 % af den variable kompensation).

| b) | Foranstaltning 2: en garanti på 4 480 000 EUR til Sachsen Zweirad GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed. |
| --- | --- |

b)

Foranstaltning 2: en garanti på 4 480 000 EUR til Sachsen Zweirad GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed.

| c) | Foranstaltning 3: en garanti på 19 900 000 EUR til Biria GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed: |
| --- | --- |

c)

Foranstaltning 3: en garanti på 19 900 000 EUR til Biria GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed:

Artikel 2

1.   Tyskland kræver den i artikel 1 omhandlede støtte tilbagebetalt af støttemodtageren.

2.   Tilbagebetalingen skal ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af beslutningen.

3.   Den beløb, der skal tilbagebetales, skal indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte blev stillet til støttemodtagerens rådighed, og indtil den faktisk er tilbagebetalt.

4.   Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (27).

5.   Tyskland indstiller med virkning fra denne afgørelses offentliggørelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 1 omhandlede støtte.

Artikel 3

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.

2.   Tyskland sørger for, at denne afgørelse er efterkommet senest fire måneder efter, at den er meddelt de tyske myndigheder.

Artikel 4

1.   Tyskland fremsender senest to måneder efter offentliggørelsen af denne afgørelse følgende oplysninger:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale; |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale;

| b) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse; |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse;

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Tyskland underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der er tildelt i henhold til i artikel 1 er fuldt tilbagebetalt. Efter anmodning fra Kommissionen fremsender Tyskland omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Tyskland fremsender endvidere detaljerede oplysninger om de støttebeløb og de renter, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra 1. december 2009 er artikel 87 og 88 i EF-traktaten erstattet af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Artikel 87 og 88 i EF-traktaten og artikel 107 og 108 i TEUF er stort set identiske. I forbindelse med nærværende afgørelse skal henvisninger, hvor det er relevant, til artikel 107 og 108 betragtes som henvisninger til artikel 867 og 88 i EF-traktaten og henvisninger til Domstolen som henvisninger til Retten i Første Instans.

1

(2)  EUT C 2 af 5.1.2006, s. 14.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  EUT L 183 af 13.7.2007, s. 27.

4

(5)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3.

7

(8)  Området var allerede, da støtten blev ydet, et støtteberettiget område, og er det fortsat ifølge Tysklands regionalstøttekort for 2007-2013 (EUT C 295 af 5.1.2006, s. 6)

8

(9)  Kommissionens beslutning K(2002) 1286 af 27.3.2002 — Anstaltslast und Gewährträgerhaftung, Deutschland (Statsgarantier til offentlige kreditinstitutter i Tyskland) (EFT C 146 af 19.6.2002, s. 6).

9

Anstaltslast und Gewährträgerhaftung, Deutschland

(10)  N 73/1993 — Fristaten Sachsens garantiordning, SG(93) D/9273 af 7.6.1993.

10

(11)  Se dom af 16. maj 2002 i sag. C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust), Sml. 2002 –I, s. 4397, præmis 32-43.

11

Frankrig mod Kommissionen (Stardust)

(12)  Se fodnote 9; I afgørelsen fastslås det, at Deutsche Ausgleichsbank er en del af den offentligeforvaltning.

12

(13)  Se fodnote 9 (s. 11, litra a i de passende foranstaltninger).

13

(14)  Hvis virksomheden har underskud, bliver kompensationen ikke betalt. Hvis der er underskud eller overskuddet ikke er tilstrækkeligt, bliver den variable kompensation betalt det efterfølgende år.

14

(15)  Endvidere havde Biria GmbH ifølge de tyske oplysninger 13 medarbejdere i 1999 og 21 medarbejdere I 2001.

15

(16)  Da betingelserne for det passive kapitalindskud blev fastsat på det tidspunkt indskuddet blev foretaget, skulle moderselskabets finansielle situation vurderes på tidspunktet for udstedelsen af patronats-erklæringen, selv om erklæringen dækkede indskuddets samlede løbetid.

16

(17)  Overførsel af overskud fra datterselskabet Sachsen Zweirad GmbH (ca. 2,4 Mio. DEM i 1999 og 3,4 Mio. DEM i 2000).

17

(18)  Se fodnote 10.

18

(19)  EUT C 155 af 20.6.2008, s. 10.

19

(20)  Se de forenede sager T-102 og 120/07, Fristaten Sachsen MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 218-222.

20

Fristaten Sachsen MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH mod Kommissionen

(21)  Undersøgelse af Deloitte & Touche GmbH i forbindelse med revision af referencesatserne ved kontrol med statsstøtte i EU, oktober 2004.

21

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf

(22)  EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6.

22

(23)  Se forenede retssager C-341/06 P og C-342/06 P, Chronopost SA og La Poste/Union française de l’express (UFEX) mfl., sml. 2008,-I, s. 4777, præmis 95.

23

Chronopost SA og La Poste/Union française de l’express (UFEX) mfl.

(24)  Se ligeledes garantimeddelelsen.

24

(25)  Se fodnote 24.

25

(26)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

26

(27)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

27

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/71

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. juli 2011

om elektronisk udveksling med Portugal af dna-oplysninger

(2011/472/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 2, stk. 3, og artikel 25,

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA (2), særlig artikel 20 og kapitel 4 i bilaget, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne.

| (2) | Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i kapitel 6 i denne rådsafgørelse. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i kapitel 6 i denne rådsafgørelse.

| (3) | Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA baseres evalueringsrapporten på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA baseres evalueringsrapporten på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase.

| (4) | Portugal har meddelt Generalsekretariatet for Rådet, hvilke nationale dna-analysedatabaser artikel 2-6 i afgørelse 2008/615/RIA finder anvendelse på, og betingelserne for elektronisk søgning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen, i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, i samme afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Portugal har meddelt Generalsekretariatet for Rådet, hvilke nationale dna-analysedatabaser artikel 2-6 i afgørelse 2008/615/RIA finder anvendelse på, og betingelserne for elektronisk søgning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen, i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, i samme afgørelse.

| (5) | I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger og skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger og skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori.

| (6) | Portugal har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af dna-oplysninger. |
| --- | --- |

(6)

Portugal har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af dna-oplysninger.

| (7) | Portugal har gennemført en vellykket forsøgsfase med Tyskland. |
| --- | --- |

(7)

Portugal har gennemført en vellykket forsøgsfase med Tyskland.

| (8) | Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Portugal, og den tyske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet. |
| --- | --- |

(8)

Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Portugal, og den tyske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet.

| (9) | Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaerne, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af dna-oplysninger — |
| --- | --- |

(9)

Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaerne, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af dna-oplysninger —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på elektronisk søgning og sammenligning af dna-oplysninger har Portugal fuldt ud gennemført de generelle bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA og har ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 3 og 4 i nævnte afgørelse fra datoen for nærværende afgørelses ikrafttræden.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 27.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 195/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 195/72

---

RÅDETS AFGØRELSE 2011/473/FUSP

af 25. juli 2011

om ændring af afgørelse 2010/279/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28 og artikel 43, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 30. maj 2007 vedtog Rådet fælles aktion 2007/369/FUSP (1) om oprettelse af Den Europæiske Unions politimission i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN). |
| --- | --- |

(1)

Den 30. maj 2007 vedtog Rådet fælles aktion 2007/369/FUSP (1) om oprettelse af Den Europæiske Unions politimission i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN).

| (2) | Den 18. maj 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/279/FUSP (2) om forlængelse af EUPOL AFGHANISTAN indtil den 31. maj 2013. Ifølge afgørelse 2011/298/FUSP, der ændrer afgørelse 2010/279/FUSP (3), dækkede det finansielle referencegrundlag på 54 600 000 EUR perioden indtil den 31. juli 2011. |
| --- | --- |

(2)

Den 18. maj 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/279/FUSP (2) om forlængelse af EUPOL AFGHANISTAN indtil den 31. maj 2013. Ifølge afgørelse 2011/298/FUSP, der ændrer afgørelse 2010/279/FUSP (3), dækkede det finansielle referencegrundlag på 54 600 000 EUR perioden indtil den 31. juli 2011.

| (3) | Artikel 13, stk. 2, i afgørelse 2010/279/FUSP fastsætter, at det finansielle referencegrundlag for de efterfølgende perioder fastsættes af Rådet. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 13, stk. 2, i afgørelse 2010/279/FUSP fastsætter, at det finansielle referencegrundlag for de efterfølgende perioder fastsættes af Rådet.

| (4) | Afgørelse 2010/279/FUSP bør derfor ændres med henblik på at omfatte et finansielt referencegrundlag for perioden fra den 1. august 2011 til den 31. juli 2012 — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2010/279/FUSP bør derfor ændres med henblik på at omfatte et finansielt referencegrundlag for perioden fra den 1. august 2011 til den 31. juli 2012 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse 2010/279/FUSP, artikel 13, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med EUPOL AFGHANISTAN for perioden fra den 1. august 2011 til den 31. juli 2012 er på 60 500 000 EUR.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT L 139 af 31.5.2007, s. 33.

1

(2)  EUT L 123 af 19.5.2010, s. 4.

2

(3)  EUT L 136 af 24.5.2011, s. 64.

3

---