# Europos Sąjungos L 206/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.206.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 206 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. rugpjūčio 11d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.206.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 206

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. rugpjūčio 11d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 803/2011, kuriuo panaikinamas kompensacinis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį atlikus peržiūrą baigiamas su tokiu importu susijęs tyrimas | 1 |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 804/2011, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje | 19 |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 805/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomos išsamios skrydžių vadovų licencijų ir tam tikrų pažymėjimų taisyklės (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 806/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga flukvinkonazolas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir Komisijos sprendimas 2008/934/EB (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 807/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga triazoksidas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
  1
  ) | 44 |
| | | 2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 808/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 48 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos sprendimas 2011/499/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/450/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane paskyrimo ir pratęsiamas jo galiojimas | 50 |
| | * | 2011 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/500/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje | 53 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 803/2011, kuriuo panaikinamas kompensacinis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį atlikus peržiūrą baigiamas su tokiu importu susijęs tyrimas

1

*

2011 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 804/2011, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

19

*

2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 805/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomos išsamios skrydžių vadovų licencijų ir tam tikrų pažymėjimų taisyklės (
  1
  )

1

21

*

2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 806/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga flukvinkonazolas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir Komisijos sprendimas 2008/934/EB (
  1
  )

1

39

*

2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 807/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga triazoksidas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
  1
  )

1

44

2011 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 808/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

48

SPRENDIMAI

*

2011 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos sprendimas 2011/499/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/450/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane paskyrimo ir pratęsiamas jo galiojimas

50

*

2011 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/500/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 803/2011

2011 m. rugpjūčio 4 d.

kuriuo panaikinamas kompensacinis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį atlikus peržiūrą baigiamas su tokiu importu susijęs tyrimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 2005 m. gegužės mėn. atlikus bendrą priemonių galiojimo termino ir tarpinę peržiūrą (toliau – bendra peržiūra) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams (konkrečiai, amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ir nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes) (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2941 10 00 ir ex 2941 90 00, nustatė galutinį kompensacinį muitą. Nustatytosios priemonės – 17,3–32 % ad valorem muitas. Pradinės priemonės nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 2164/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gegužės mėn. atlikus bendrą priemonių galiojimo termino ir tarpinę peržiūrą (toliau – bendra peržiūra) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams (konkrečiai, amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ir nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes) (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2941 10 00 ir ex 2941 90 00, nustatė galutinį kompensacinį muitą. Nustatytosios priemonės – 17,3–32 % ad valorem muitas. Pradinės priemonės nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 2164/98 (3).

| (2) | Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1176/2008 (4) iš dalies pakeitė vienam Indijos eksportuotojui taikytą kompensacinio muito normą. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1176/2008 (4) iš dalies pakeitė vienam Indijos eksportuotojui taikytą kompensacinio muito normą.

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (3) | Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių priemonių galiojimo terminą (5), Komisija gavo prašymą inicijuoti Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį; prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai – DSM ir Sandoz (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų plataus spektro antibiotikų Sąjungoje. |
| --- | --- |

(3)

Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių priemonių galiojimo terminą (5), Komisija gavo prašymą inicijuoti Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį; prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai – DSM ir Sandoz (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų plataus spektro antibiotikų Sąjungoje.

| (4) | Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(4)

Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

| (5) | Prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir laikydamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies, Komisija Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą peržiūros prašymą. IV buvo pakviesta konsultacijoms, siekiant išsiaiškinti su prašymo turiniu susijusią padėtį ir priimti visiems priimtiną sprendimą. IV į kvietimą sureagavo labai vėlai, todėl konsultacijos neįvyko. |
| --- | --- |

(5)

Prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir laikydamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies, Komisija Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą peržiūros prašymą. IV buvo pakviesta konsultacijoms, siekiant išsiaiškinti su prašymo turiniu susijusią padėtį ir priimti visiems priimtiną sprendimą. IV į kvietimą sureagavo labai vėlai, todėl konsultacijos neįvyko.

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (6) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. gegužės 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(6)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. gegužės 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

1.4.   Tyrimas

1.4.1.   Tiriamasis laikotarpis

| (7) | Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d.–2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d.–2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (8) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, ankstesnio gamybos etapo tiekėjams, žinomiems susijusiems naudotojams ir IV. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, ankstesnio gamybos etapo tiekėjams, žinomiems susijusiems naudotojams ir IV. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.

| (9) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(9)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (10) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Apie save pranešė tik trys eksportuojantys gamintojai. Todėl atrankos neprireikė. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Apie save pranešė tik trys eksportuojantys gamintojai. Todėl atrankos neprireikė.

| (11) | Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Gauti trijų Sąjungos gamintojų, trijų eksportuojančių gamintojų ir IV atsakymai. Nei vienas kitas gamintojas klausimyno atsakymų ir jokios kitos informacijos nepateikė. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Gauti trijų Sąjungos gamintojų, trijų eksportuojančių gamintojų ir IV atsakymai. Nei vienas kitas gamintojas klausimyno atsakymų ir jokios kitos informacijos nepateikė. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.

| (12) | Vienas iš gamintojų teigė, kad vertinant Sąjungos pramonės padėtį taip pat reikėtų atsižvelgti į dar vieno tariamo Sąjungos gamintojo duomenis. Tačiau šis argumentas atmestas, nes nustatyta, kad ši bendrovė negamino tiriamojo produkto. |
| --- | --- |

(12)

Vienas iš gamintojų teigė, kad vertinant Sąjungos pramonės padėtį taip pat reikėtų atsižvelgti į dar vieno tariamo Sąjungos gamintojo duomenis. Tačiau šis argumentas atmestas, nes nustatyta, kad ši bendrovė negamino tiriamojo produkto.

| (13) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai:







  — | DSM Anti-Infectives B.V., Delftas (Nyderlandai), taip pat pateikusi Komisijos klausimyno atsakymus DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Ispanija) vardu. Šios dvi bendrovės toliau kartu vadinamos „DSM“, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai:

—

DSM Anti-Infectives B.V., Delftas (Nyderlandai), taip pat pateikusi Komisijos klausimyno atsakymus DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Ispanija) vardu. Šios dvi bendrovės toliau kartu vadinamos „DSM“,

| — | Deretil S.A. (buvusi DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almerija, Ispanija (toliau – Deretil), ir |
| --- | --- |

—

Deretil S.A. (buvusi DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almerija, Ispanija (toliau – Deretil), ir

| — | Sandoz GmbH, Kundl (Austrija), kuri taip pat pateikė Komisijos klausimyno atsakymus Sandoz Industrial Products S.A., Barselona (Ispanija) vardu. Abi bendrovės toliau kartu vadinamos „Sandoz“. |
| --- | --- |

—

Sandoz GmbH, Kundl (Austrija), kuri taip pat pateikė Komisijos klausimyno atsakymus Sandoz Industrial Products S.A., Barselona (Ispanija) vardu. Abi bendrovės toliau kartu vadinamos „Sandoz“.

| b) | Indijos eksportuojantys gamintojai:







  — | Lupin Limited, Mumbajus, |
| --- | --- | --- |

b)

Indijos eksportuojantys gamintojai:

—

Lupin Limited, Mumbajus,

| — | M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigaras ir Badi, ir |
| --- | --- |

—

M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigaras ir Badi, ir

| — | Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaonas. |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaonas.

| c) | Indijos Vyriausybė (IV)







  — | Prekybos ministerija, Naujasis Delis. |
| --- | --- | --- |

c)

Indijos Vyriausybė (IV)

—

Prekybos ministerija, Naujasis Delis.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (14) | Atliekant šį tyrimą nagrinėjamas produktas yra tas pats, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2941 10 00 ir ex 2941 90 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(14)

Atliekant šį tyrimą nagrinėjamas produktas yra tas pats, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2941 10 00 ir ex 2941 90 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (15) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per ankstesnį peržiūros tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančių gamintojų Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(15)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per ankstesnį peržiūros tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančių gamintojų Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

3.   SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

3.1.   Įvadas

| (16) | Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė trys eksportuojantys gamintojai. Tačiau tik du iš šių trijų eksportuojančių gamintojų pranešė per PTL vykdę nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungai. |
| --- | --- |

(16)

Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė trys eksportuojantys gamintojai. Tačiau tik du iš šių trijų eksportuojančių gamintojų pranešė per PTL vykdę nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungai.

| (17) | Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais, tirtos toliau nurodytos schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu. | Nacionalinės schemos







  a) | Išankstinių leidimų schema (ILS); |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais, tirtos toliau nurodytos schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu.

Nacionalinės schemos

a)

Išankstinių leidimų schema (ILS);

| b) | Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS); |
| --- | --- |

b)

Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);

| c) | Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS); |
| --- | --- |

c)

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);

| d) | Tikslinių rinkų schema (TRS); |
| --- | --- |

d)

Tikslinių rinkų schema (TRS);

| e) | Bemuičio importo leidimas (BIL); |
| --- | --- |

e)

Bemuičio importo leidimas (BIL);

| f) | Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema; |
| --- | --- |

f)

Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema;

| g) | Eksporto kreditų schema (EKS); ir |
| --- | --- |

g)

Eksporto kreditų schema (EKS); ir

| h) | Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS). |
| --- | --- |

h)

Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS).

| | Regioninės schemos







  i) | Pendžabo pramonės lengvatų schema; ir |
| --- | --- | --- |

Regioninės schemos

i)

Pendžabo pramonės lengvatų schema; ir

| j) | Gudžarato pramonės lengvatų schema. |
| --- | --- |

j)

Gudžarato pramonės lengvatų schema.

| (18) | a–f punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Užsienio prekybos politikos“ (toliau – UPP) dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du UPP dokumentai yra susiję su PTL, t. y. UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to, dokumentus UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras IV nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(18)

a–f punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Užsienio prekybos politikos“ (toliau – UPP) dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du UPP dokumentai yra susiję su PTL, t. y. UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to, dokumentus UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras IV nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (19) | g punkte nurodyta schema grindžiama 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(19)

g punkte nurodyta schema grindžiama 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

| (20) | h punkte nurodyta schema grindžiama 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(20)

h punkte nurodyta schema grindžiama 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (21) | i punkte nurodytą schemą, grindžiamą Pendžabo Vyriausybės pramonės politikos ir lengvatų kodeksu, administruoja Pendžabo Vyriausybė. |
| --- | --- |

(21)

i punkte nurodytą schemą, grindžiamą Pendžabo Vyriausybės pramonės politikos ir lengvatų kodeksu, administruoja Pendžabo Vyriausybė.

| (22) | j punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato Vyriausybė. |
| --- | --- |

(22)

j punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato Vyriausybė.

3.2.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

a)   Teisinis pagrindas

| (23) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.1–4.30A dalyse. |
| --- | --- |

(23)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.1–4.30A dalyse.

b)   Teisė pasinaudoti lengvatomis

| (24) | ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniam poreikiui turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis ILS tarpiniam tiekimui. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai, teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai. |
| --- | --- |

(24)

ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniam poreikiui turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis ILS tarpiniam tiekimui. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai, teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (25) | Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:






  i) | fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Išankstiniame leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį; |
| --- | --- | --- |

(25)

Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:

i)

fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Išankstiniame leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;

| ii) | metiniams poreikiams: toks išankstinis leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Išankstinio leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą; |
| --- | --- |

ii)

metiniams poreikiams: toks išankstinis leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Išankstinio leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;

| iii) | tarpiniam tiekimui: ši poschemė apima tuos atvejus, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą prekę ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą; |
| --- | --- |

iii)

tarpiniam tiekimui: ši poschemė apima tuos atvejus, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą prekę ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;

| iv) | tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuojamus“ UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.2 dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. IV nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei prekės pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOĮ arba SEZ esančiai bendrovei; |
| --- | --- |

iv)

tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuojamus“ UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.2 dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. IV nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei prekės pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOĮ arba SEZ esančiai bendrovei;

| v) | IIĮ: išankstinio leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas; |
| --- | --- |

v)

IIĮ: išankstinio leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;

| vi) | kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo išankstinį leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis numatomo eksporto lengvatomis, nurodytomis UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui). |
| --- | --- |

vi)

kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo išankstinį leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis numatomo eksporto lengvatomis, nurodytomis UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui).

| (26) | Per PTL vienam iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų pagal ILS taikytos nuolaidos. Ši bendrovė pasinaudojo i punkte nurodyta fizinio eksporto poscheme. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia. |
| --- | --- |

(26)

Per PTL vienam iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų pagal ILS taikytos nuolaidos. Ši bendrovė pasinaudojo i punkte nurodyta fizinio eksporto poscheme. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.

| (27) | Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo išankstinio leidimo išdavimo. Po to, kai buvo atlikta bendra peržiūra, minėtas laikotarpis pratęstas iki 36 mėnesių (24 mėnesiai su laikotarpio pratęsimu du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(27)

Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo išankstinio leidimo išdavimo. Po to, kai buvo atlikta bendra peržiūra, minėtas laikotarpis pratęstas iki 36 mėnesių (24 mėnesiai su laikotarpio pratęsimu du kartus po 6 mėnesius).

| (28) | Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo pildyti faktinį pagal kiekvieną išankstinį leidimą importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio registrą („teisingai ir tinkamai tvarkyti apskaitą“) ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.26 ir 4.30 dalys bei 23 priedėlis). Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli. |
| --- | --- |

(28)

Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo pildyti faktinį pagal kiekvieną išankstinį leidimą importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio registrą („teisingai ir tinkamai tvarkyti apskaitą“) ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.26 ir 4.30 dalys bei 23 priedėlis). Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.

| (29) | Dėl naudojimosi ILS fiziniam eksportui per PTL: IV nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato IV, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN). SIN yra nustatytos daugumai produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos IV. Po bendros peržiūros SIN buvo patikslintos jas sumažinant ir per PTL pagrindinių žaliavų SIN, nelygu produktas ir maršrutas, buvo 2,3–16,1 % mažesnės nei per bendrą peržiūrą. |
| --- | --- |

(29)

Dėl naudojimosi ILS fiziniam eksportui per PTL: IV nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato IV, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN). SIN yra nustatytos daugumai produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos IV. Po bendros peržiūros SIN buvo patikslintos jas sumažinant ir per PTL pagrindinių žaliavų SIN, nelygu produktas ir maršrutas, buvo 2,3–16,1 % mažesnės nei per bendrą peržiūrą.

| (30) | Nepaisant tokio SIN sumažinimo, nustatyta, kad vienos iš nagrinėjamųjų rūšių produkto faktinis suvartojimas vis dar buvo mažesnis nei SIN. Be to, nustatyta, kad bendrovė neturėjo 28 konstatuojamojoje dalyje nurodyto privalomo pildyti suvartojimo registro (23 priedėlis), tikrinamo išorės apskaitininko. Nepaisant to, kad bendrovė pažeidė šį reikalavimą, ji naudojosi ILS lengvatomis, kurios, be to, atsižvelgiant į nustatytas per dideles SIN, buvo didesnės nei numatyta pagal jas reglamentuojančias teisines nuostatas. |
| --- | --- |

(30)

Nepaisant tokio SIN sumažinimo, nustatyta, kad vienos iš nagrinėjamųjų rūšių produkto faktinis suvartojimas vis dar buvo mažesnis nei SIN. Be to, nustatyta, kad bendrovė neturėjo 28 konstatuojamojoje dalyje nurodyto privalomo pildyti suvartojimo registro (23 priedėlis), tikrinamo išorės apskaitininko. Nepaisant to, kad bendrovė pažeidė šį reikalavimą, ji naudojosi ILS lengvatomis, kurios, be to, atsižvelgiant į nustatytas per dideles SIN, buvo didesnės nei numatyta pagal jas reglamentuojančias teisines nuostatas.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (31) | IV ir vienas eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS. |
| --- | --- |

(31)

IV ir vienas eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS.

| (32) | IV tvirtino, kad ILS veikia kaip leistina arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, o tikrinimo sistema, taikoma reikiamam santykiui tarp be muitų importuojamų žaliavų ir galutinio eksportuojamo produkto užtikrinti, atitinka pagrindinio reglamento I, II ir III priedų nuostatas. IV taip pat teigė, kad pagal pagrindinį reglamentą kompensuojama gali būti tik ta atsisakytų išieškoti ar sąlyginai nustatytų importo mokesčių dalis, kuri viršija už importuotas žaliavas, panaudotas eksportuojamiems produktams gaminti, sumokėtus importo mokesčius. Tvirtinta, kad taikyta tinkama tikrinimo sistema. IV nurodė eilę tikrinimo elementų, kuriuos ji galėjo naudoti atlikdama tokį tikrinimą, įskaitant SIN, informaciją apie kiekį importo ir eksporto dokumentuose ir grąžinimo patikrinimą po importo ir eksporto. IV taip pat priminė, kad jeigu esama kokios nors nesunaudotos medžiagos pagal schemą turi būti sumokėtas visas muitas kartu su palūkanomis. |
| --- | --- |

(32)

IV tvirtino, kad ILS veikia kaip leistina arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, o tikrinimo sistema, taikoma reikiamam santykiui tarp be muitų importuojamų žaliavų ir galutinio eksportuojamo produkto užtikrinti, atitinka pagrindinio reglamento I, II ir III priedų nuostatas. IV taip pat teigė, kad pagal pagrindinį reglamentą kompensuojama gali būti tik ta atsisakytų išieškoti ar sąlyginai nustatytų importo mokesčių dalis, kuri viršija už importuotas žaliavas, panaudotas eksportuojamiems produktams gaminti, sumokėtus importo mokesčius. Tvirtinta, kad taikyta tinkama tikrinimo sistema. IV nurodė eilę tikrinimo elementų, kuriuos ji galėjo naudoti atlikdama tokį tikrinimą, įskaitant SIN, informaciją apie kiekį importo ir eksporto dokumentuose ir grąžinimo patikrinimą po importo ir eksporto. IV taip pat priminė, kad jeigu esama kokios nors nesunaudotos medžiagos pagal schemą turi būti sumokėtas visas muitas kartu su palūkanomis.

| (33) | Eksportuojantis gamintojas, kuris, parduodamas produkciją Sąjungai, naudojosi ILS, nepateikė pastabų dėl išvadų, susijusių su aprašymu ir praktiniu įgyvendinimu, kaip apibendrinta a–c punktuose, tačiau nesutiko su keliais subsidijos sumai apskaičiuoti naudotais skaičiais. Šiai bendrovei buvo paaiškinta, kad patikrinus skaičiavimą jokių pataisymų atlikti nereikėjo. |
| --- | --- |

(33)

Eksportuojantis gamintojas, kuris, parduodamas produkciją Sąjungai, naudojosi ILS, nepateikė pastabų dėl išvadų, susijusių su aprašymu ir praktiniu įgyvendinimu, kaip apibendrinta a–c punktuose, tačiau nesutiko su keliais subsidijos sumai apskaičiuoti naudotais skaičiais. Šiai bendrovei buvo paaiškinta, kad patikrinus skaičiavimą jokių pataisymų atlikti nereikėjo.

e)   Išvada

| (34) | Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. |
| --- | --- |

(34)

Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata.

| (35) | Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl ILS laikoma individualia ir kompensuotina schema pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(35)

Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl ILS laikoma individualia ir kompensuotina schema pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.

| (36) | Todėl šia priemonių galiojimo termino peržiūra patvirtinta, kad pagrindinės šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Nors tikrinimo sistema arba tvarka, skirta nustatyti, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas), yra, IV faktiškai jos netaikė. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio suvartojimo tikrinimo sistema, nes, kaip nustatyta, jos yra pernelyg didelės, be to, nustatyta, kad perviršinių lengvatų IV nesusigrąžina. Iš tiesų, IV nevykdė faktinės kontrolės remiantis teisingai tvarkomu faktinio suvartojimo registru. Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai faktiškai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Galiausiai patvirtinta, kad praktiškai neužtikrinamas pagal įstatymus privalomas atestuotų apskaitininkų dalyvavimas tikrinimo procese. |
| --- | --- |

(36)

Todėl šia priemonių galiojimo termino peržiūra patvirtinta, kad pagrindinės šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Nors tikrinimo sistema arba tvarka, skirta nustatyti, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas), yra, IV faktiškai jos netaikė. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio suvartojimo tikrinimo sistema, nes, kaip nustatyta, jos yra pernelyg didelės, be to, nustatyta, kad perviršinių lengvatų IV nesusigrąžina. Iš tiesų, IV nevykdė faktinės kontrolės remiantis teisingai tvarkomu faktinio suvartojimo registru. Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai faktiškai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Galiausiai patvirtinta, kad praktiškai neužtikrinamas pagal įstatymus privalomas atestuotų apskaitininkų dalyvavimas tikrinimo procese.

| (37) | Todėl naudojimasis ILS fiziniam eksportui yra kompensuotinas. |
| --- | --- |

(37)

Todėl naudojimasis ILS fiziniam eksportui yra kompensuotinas.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (38) | Jeigu netaikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kompensuotina lengvata – tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokėtinus už importuojamas žaliavas. Šiuo atžvilgiu ir atsakant į 32 konstatuojamojoje dalyje minėtą IV argumentą pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtos institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. |
| --- | --- |

(38)

Jeigu netaikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kompensuotina lengvata – tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokėtinus už importuojamas žaliavas. Šiuo atžvilgiu ir atsakant į 32 konstatuojamojoje dalyje minėtą IV argumentą pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtos institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

| (39) | Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal poschemę per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(39)

Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal poschemę per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (40) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui, kuris naudojosi šia schema, pagal ją per PTL nustatyta 12,3 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(40)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui, kuris naudojosi šia schema, pagal ją per PTL nustatyta 12,3 % subsidijų norma.

3.3.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

a)   Teisinis pagrindas

| (41) | Išsamus MSLS aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4 skyriuje. |
| --- | --- |

(41)

Išsamus MSLS aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti lengvatomis

| (42) | Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai. |
| --- | --- |

(42)

Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (43) | Šia schema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal SIN (žr. 29 konstatuojamąją dalį) ir muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto MSLS normos per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % amoksicilino trihidrato atveju ir 7 % ampicilino trihidrato ir cefaleksino atveju, taigi bet kuriuo atveju didesnės nei per bendrą peržiūrą. |
| --- | --- |

(43)

Šia schema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal SIN (žr. 29 konstatuojamąją dalį) ir muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto MSLS normos per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % amoksicilino trihidrato atveju ir 7 % ampicilino trihidrato ir cefaleksino atveju, taigi bet kuriuo atveju didesnės nei per bendrą peržiūrą.

| (44) | Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, IV nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. |
| --- | --- |

(44)

Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, IV nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.

| (45) | Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(45)

Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.

| (46) | Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos). |
| --- | --- |

(46)

Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos).

| (47) | Nustatyta, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(47)

Nustatyta, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (48) | IV teigė, kad „gavėjui tenkanti nauda“ gali būti įvertinta ir subsidijos kompensuotinumas nustatytas tik tada, kai MSLS licencijos parduodamos rinkoje, nes nauda jomis suteikiama tik tada, kai jos parduodamos rinkoje. Kitaip tariant, MSLS kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti. |
| --- | --- |

(48)

IV teigė, kad „gavėjui tenkanti nauda“ gali būti įvertinta ir subsidijos kompensuotinumas nustatytas tik tada, kai MSLS licencijos parduodamos rinkoje, nes nauda jomis suteikiama tik tada, kai jos parduodamos rinkoje. Kitaip tariant, MSLS kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti.

e)   Išvada dėl MSLS

| (49) | MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant IV muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditu eksportuotojui suteikiama nauda, nes juo pagerinamas eksportuotojo likvidumas ne tik tuo atveju, jeigu licencija parduodama rinkoje, kaip teigė IV, bet ir tada, kai jis naudojamas prekių importo muitams sumokėti. |
| --- | --- |

(49)

MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant IV muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditu eksportuotojui suteikiama nauda, nes juo pagerinamas eksportuotojo likvidumas ne tik tuo atveju, jeigu licencija parduodama rinkoje, kaip teigė IV, bet ir tada, kai jis naudojamas prekių importo muitams sumokėti.

| (50) | Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(50)

Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (51) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. |
| --- | --- |

(51)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (52) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Šiuo momentu IV privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

(52)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Šiuo momentu IV privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.

| (53) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per PTL, sumai. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per PTL, sumai.

| (54) | Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. |
| --- | --- |

(54)

Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.

| (55) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(55)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (56) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal ją per PTL nustatyta 6,9 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(56)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal ją per PTL nustatyta 6,9 % subsidijų norma.

3.4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

a)   Teisinis pagrindas

| (57) | Išsamus GPESS aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(57)

Išsamus GPESS aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. ir UPP 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti lengvatomis

| (58) | Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(58)

Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (59) | Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį IV išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal UPP 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis. |
| --- | --- |

(59)

Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį IV išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal UPP 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.

| (60) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. |
| --- | --- |

(60)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

| (61) | Nustatyta, kad abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(61)

Nustatyta, kad abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL šia schema naudojosi.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (62) | Atskleidus nustatytuosius faktus, IV pareiškė nepritarianti tam, kad pagal GPESS taikomos lengvatos būtų laikomos kompensuotinomis. Konkrečiai, IV teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris, kaip nustatyta, naudojosi GPESS lengvatomis, teigė, kad į šias subsidijas neturėjo būti atsižvelgta, nes jomis nesinaudota įsigyjant nagrinėjamajam produktui gaminti skirtas gamybos priemones. |
| --- | --- |

(62)

Atskleidus nustatytuosius faktus, IV pareiškė nepritarianti tam, kad pagal GPESS taikomos lengvatos būtų laikomos kompensuotinomis. Konkrečiai, IV teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris, kaip nustatyta, naudojosi GPESS lengvatomis, teigė, kad į šias subsidijas neturėjo būti atsižvelgta, nes jomis nesinaudota įsigyjant nagrinėjamajam produktui gaminti skirtas gamybos priemones.

e)   Išvados dėl GPESS

| (63) | GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(63)

GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.

| (64) | Tvirtinimas, kad GPESS subsidijos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, nebeturėtų būti siejamos su eksporto įsipareigojimo įvykdymu, turi būti atmestas. Iš tiesų tai, kad GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nekvestionuojama, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių GPESS licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Šiuo požiūriu nesvarbu, kada tiksliai bus faktiškai įvykdytas įsipareigojimas eksportuoti. Dėl to, ar gamybos priemonės yra naudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti, ar ne, pagal UPP 2009–2014 m. 5.2 skyrių pagal GPESS gamybos priemones galima importuoti etapui prieš gamybą, gamybai ir etapui po gamybos (įskaitant CKD (angl. complete knock-down)/SKD (angl. semi knock-down) ir kompiuterių programinės įrangos sistemas). Taigi aišku, kad GPESS lengvatomis galima pasinaudoti ir importuojant tas prekes, kurios nenaudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, nustatyta, kad įsipareigojimas eksportuoti pagal GPESS buvo įvykdytas eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Todėl tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(64)

Tvirtinimas, kad GPESS subsidijos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, nebeturėtų būti siejamos su eksporto įsipareigojimo įvykdymu, turi būti atmestas. Iš tiesų tai, kad GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nekvestionuojama, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių GPESS licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Šiuo požiūriu nesvarbu, kada tiksliai bus faktiškai įvykdytas įsipareigojimas eksportuoti. Dėl to, ar gamybos priemonės yra naudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti, ar ne, pagal UPP 2009–2014 m. 5.2 skyrių pagal GPESS gamybos priemones galima importuoti etapui prieš gamybą, gamybai ir etapui po gamybos (įskaitant CKD (angl. complete knock-down)/SKD (angl. semi knock-down) ir kompiuterių programinės įrangos sistemas). Taigi aišku, kad GPESS lengvatomis galima pasinaudoti ir importuojant tas prekes, kurios nenaudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, nustatyta, kad įsipareigojimas eksportuoti pagal GPESS buvo įvykdytas eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Todėl tvirtinimas atmetamas.

| (65) | GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(65)

GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (66) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma už paskolas vietos valiuta. |
| --- | --- |

(66)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma už paskolas vietos valiuta.

| (67) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. |
| --- | --- |

(67)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.

| (68) | Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1–0,5 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(68)

Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1–0,5 % subsidijų norma.

3.5.   Tikslinių rinkų schema (TRS)

a)   Teisinis pagrindas

| (69) | Išsamus TRS aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. 3.9.1–3.9.2.2 dalyse ir UPP 2009–2014 m. 3.14.1–3.14.3 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 3.20–3.20.3 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.8–3.8.2 dalyse. |
| --- | --- |

(69)

Išsamus TRS aprašymas pateiktas UPP 2004–2009 m. 3.9.1–3.9.2.2 dalyse ir UPP 2009–2014 m. 3.14.1–3.14.3 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 3.20–3.20.3 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.8–3.8.2 dalyse.

b)   Teisė pasinaudoti lengvatomis

| (70) | Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai. |
| --- | --- |

(70)

Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (71) | Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams. |
| --- | --- |

(71)

Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.

| (72) | TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. |
| --- | --- |

(72)

TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.

| (73) | Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, IV neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus. |
| --- | --- |

(73)

Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, IV neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (74) | Atskleidus nustatytuosius faktus IV teigė, kad tol, kol sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, neparduodamas rinkoje, juo gavėjui nesuteikiama jokia lengvata, todėl jis nėra kompensuotinas. Buvo teigiama, kad TRS muito kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti. Lengvatomis pagal TRS naudojęsis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad schema yra geografiškai susieta su kitomis šalimis, todėl negali būti kompensuojama ES. |
| --- | --- |

(74)

Atskleidus nustatytuosius faktus IV teigė, kad tol, kol sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, neparduodamas rinkoje, juo gavėjui nesuteikiama jokia lengvata, todėl jis nėra kompensuotinas. Buvo teigiama, kad TRS muito kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti. Lengvatomis pagal TRS naudojęsis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad schema yra geografiškai susieta su kitomis šalimis, todėl negali būti kompensuojama ES.

e)   Išvada dėl TRS

| (75) | TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, neatsižvelgiant į tai, ar sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, yra panaudojamas importo muitams kompensuoti, ar parduodamas rinkoje, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(75)

TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, neatsižvelgiant į tai, ar sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, yra panaudojamas importo muitams kompensuoti, ar parduodamas rinkoje, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.

| (76) | Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Tai, kad Sąjungos šalys nepatenka į TRS taikymo sritį, neprieštarauja nei praktiniam schemos įgyvendinimui, nei TRS lengvatų naudojimui, kaip nurodyta 72–74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(76)

Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Tai, kad Sąjungos šalys nepatenka į TRS taikymo sritį, neprieštarauja nei praktiniam schemos įgyvendinimui, nei TRS lengvatų naudojimui, kaip nurodyta 72–74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

| (77) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(77)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (78) | Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(78)

Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (79) | Šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta < 0,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(79)

Šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta < 0,1 % subsidijų norma.

3.6.   Bemuičio importo leidimas (BIL)

| (80) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo BIL schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(80)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo BIL schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.7.   Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema

| (81) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo EOB/EPZ/SEZ schema. Todėl šių schemų nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(81)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo EOB/EPZ/SEZ schema. Todėl šių schemų nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.8.   Eksporto kreditų schema (EKS)

a)   Teisinis pagrindas

| (82) | Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 07/04.02.02/2009–10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(82)

Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 07/04.02.02/2009–10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.

b)   Teisė pasinaudoti lengvatomis

| (83) | Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(83)

Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (84) | Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(84)

Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (85) | Pagal IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(85)

Pagal IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.

d)   Išvados dėl EKS

| (86) | EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 85 konstatuojamojoje dalyje minėtu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis paprastai laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti savo klientams perleisti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta. |
| --- | --- |

(86)

EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 85 konstatuojamojoje dalyje minėtu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis paprastai laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti savo klientams perleisti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta.

| (87) | Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad, skiriant subsidiją, būtų reikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., IV kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, todėl jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria IV. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų atliekamas Vyriausybės, o šiuo atveju taikoma praktika realiai nesiskiria nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktu, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(87)

Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad, skiriant subsidiją, būtų reikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., IV kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, todėl jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria IV. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų atliekamas Vyriausybės, o šiuo atveju taikoma praktika realiai nesiskiria nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktu, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (88) | Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(88)

Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (89) | Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta subsidijų norma buvo nereikšminga. |
| --- | --- |

(89)

Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta subsidijų norma buvo nereikšminga.

3.9.   Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)

| (90) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo APMS. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(90)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo APMS. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.10.   Pendžabo pramonės lengvatų schema

| (91) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Pendžabo pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(91)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Pendžabo pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.11.   Gudžarato pramonės lengvatų schema

| (92) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Gudžarato pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(92)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Gudžarato pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.12.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (93) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensacinių subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 7,5 % iki 12,4 %. Šios subsidijų sumos buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą. |
| --- | --- |

(93)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensacinių subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 7,5 % iki 12,4 %. Šios subsidijų sumos buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą.

| (94) | Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas. |
| --- | --- |

(94)

Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas.

3.13.   Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

| (95) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(95)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.

| (96) | Primenama, kad bendradarbiavo tik du žinomi eksportuojantys nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis turima Indijos ir Sąjungos statistine informacija neįmanoma nustatyti, kokią dalį bendrame Indijos nagrinėjamojo produkto eksportuojančių gamintojų pardavimo Sąjungoje sudarė šių eksportuotojų dalis. Tačiau šie statistiniai duomenys rodo, kad esama kitų gamintojų, kurie Sąjungoje galėjo parduoti nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(96)

Primenama, kad bendradarbiavo tik du žinomi eksportuojantys nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis turima Indijos ir Sąjungos statistine informacija neįmanoma nustatyti, kokią dalį bendrame Indijos nagrinėjamojo produkto eksportuojančių gamintojų pardavimo Sąjungoje sudarė šių eksportuotojų dalis. Tačiau šie statistiniai duomenys rodo, kad esama kitų gamintojų, kurie Sąjungoje galėjo parduoti nagrinėjamąjį produktą.

| (97) | Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai toliau naudojosi Indijos Vyriausybės teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Pagal išnagrinėtas subsidijų schemas pakartotinai teikiamos lengvatos, be to, nėra požymių, kad šios programos netrukus pasibaigtų ar būtų keičiamos arba kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pagal šias schemas lengvatų nebegautų. |
| --- | --- |

(97)

Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai toliau naudojosi Indijos Vyriausybės teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Pagal išnagrinėtas subsidijų schemas pakartotinai teikiamos lengvatos, be to, nėra požymių, kad šios programos netrukus pasibaigtų ar būtų keičiamos arba kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pagal šias schemas lengvatų nebegautų.

| (98) | Nėra duomenų, rodančių, kad kiti eksportuojantys gamintojai nebesinaudotų pirmiau aptartomis subsidijų schemomis. Todėl daroma išvada, kad toliau buvo tęsiamas subsidijavimas visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(98)

Nėra duomenų, rodančių, kad kiti eksportuojantys gamintojai nebesinaudotų pirmiau aptartomis subsidijų schemomis. Todėl daroma išvada, kad toliau buvo tęsiamas subsidijavimas visos šalies mastu.

| (99) | Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytuosius faktus, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas buvo vykdomas toliau ir tikriausiai bus tęsiamas ateityje. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytuosius faktus, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas buvo vykdomas toliau ir tikriausiai bus tęsiamas ateityje.

4.   SĄJUNGOS GAMYBA

| (100) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino šie Sąjungos gamintojai: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ir Antibioticos S.A. Pareiškėjai kreipėsi dėl galiojančių antisubsidijų priemonių galiojimo termino peržiūros. Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat prašyme nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant peržiūros tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija, nustatyta, kad visa Sąjungos produkcija per PTL sudarė 7 093 tonas. |
| --- | --- |

(100)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino šie Sąjungos gamintojai: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ir Antibioticos S.A. Pareiškėjai kreipėsi dėl galiojančių antisubsidijų priemonių galiojimo termino peržiūros. Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat prašyme nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant peržiūros tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija, nustatyta, kad visa Sąjungos produkcija per PTL sudarė 7 093 tonas.

| (101) | Sąjungos gamintojai, pagaminę visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kadangi trys klausimyno atsakymus pateikę Sąjungos gamintojai per PTL pagamino iki 95 % visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos, šių gamintojų duomenys laikyti tipiškais visos Sąjungos pramonės duomenimis. |
| --- | --- |

(101)

Sąjungos gamintojai, pagaminę visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kadangi trys klausimyno atsakymus pateikę Sąjungos gamintojai per PTL pagamino iki 95 % visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos, šių gamintojų duomenys laikyti tipiškais visos Sąjungos pramonės duomenimis.

5.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

5.1.   Pirminė pastaba

| (102) | Analizuojant importo apimties ir kainų tendencijas naudota nagrinėjamojo laikotarpio Eurostato importo statistika: TARIC kodų 2941101010, 2941102010 ir 2941900030 2007 m. ir 2008 m. statistika ir TARIC kodų 2941100010 ir 2941900030 2009 m. bei vėlesnių metų statistika. |
| --- | --- |

(102)

Analizuojant importo apimties ir kainų tendencijas naudota nagrinėjamojo laikotarpio Eurostato importo statistika: TARIC kodų 2941101010, 2941102010 ir 2941900030 2007 m. ir 2008 m. statistika ir TARIC kodų 2941100010 ir 2941900030 2009 m. bei vėlesnių metų statistika.

| (103) | Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų skaičių ir į tai, kad vienas Sąjungos gamintojas panašų produktą gamino pagal su kitu gamintoju sudarytą žaliavų perdirbimo susitarimą, saugant duomenų konfidencialumą su Sąjungos pramone susijusi informacija pateikiama, kai reikia, tik indeksuota forma arba nurodant intervalus. |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų skaičių ir į tai, kad vienas Sąjungos gamintojas panašų produktą gamino pagal su kitu gamintoju sudarytą žaliavų perdirbimo susitarimą, saugant duomenų konfidencialumą su Sąjungos pramone susijusi informacija pateikiama, kai reikia, tik indeksuota forma arba nurodant intervalus.

5.2.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

| (104) | Sąjungos pramonė panašų produktą parduoda nesusijusiems pirkėjams ir parduoda (perleidžia) susijusioms bendrovėms kaip naudotojoms toliau perdirbti. |
| --- | --- |

(104)

Sąjungos pramonė panašų produktą parduoda nesusijusiems pirkėjams ir parduoda (perleidžia) susijusioms bendrovėms kaip naudotojoms toliau perdirbti.

| (105) | Pardavimas nesusijusiems subjektams laikytas „laisvąja rinka“. Pardavimas (perleidimas) susijusiems subjektams laikytas „uždaruoju naudojimu“. |
| --- | --- |

(105)

Pardavimas nesusijusiems subjektams laikytas „laisvąja rinka“. Pardavimas (perleidimas) susijusiems subjektams laikytas „uždaruoju naudojimu“.

| (106) | Apskaičiuodama tariamą Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimą, Komisija susumavo:






  — | visą tiriamojo produkto importo į Sąjungą kiekį, kurį nurodė Eurostatas, |
| --- | --- | --- |

(106)

Apskaičiuodama tariamą Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimą, Komisija susumavo:

—

visą tiriamojo produkto importo į Sąjungą kiekį, kurį nurodė Eurostatas,

| — | Sąjungoje parduotą Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekį, |
| --- | --- |

—

Sąjungoje parduotą Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekį,

| — | Sąjungos pramonės savo reikmėms sunaudotą panašaus produkto kiekį ir |
| --- | --- |

—

Sąjungos pramonės savo reikmėms sunaudotą panašaus produkto kiekį ir

| — | įvertinį kitų žinomų Sąjungos gamintojų Sąjungoje parduotą panašaus produkto kiekį. |
| --- | --- |

—

įvertinį kitų žinomų Sąjungos gamintojų Sąjungoje parduotą panašaus produkto kiekį.

| (107) | Reikėtų pažymėti, kad, siekiant išvengti dvigubo parduotų kiekių skaičiavimo, skaičiuojant neatsižvelgta į pagal dviejų Sąjungos gamintojų žaliavų perdirbimo susitarimą parduotą kiekį. |
| --- | --- |

(107)

Reikėtų pažymėti, kad, siekiant išvengti dvigubo parduotų kiekių skaičiavimo, skaičiuojant neatsižvelgta į pagal dviejų Sąjungos gamintojų žaliavų perdirbimo susitarimą parduotą kiekį.

| (108) | Remiantis minėtu skaičiavimu, Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu palaipsniui padidėjo 28 %:









  Suvartojimas (tonomis) | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |
| Indeksas | 100 | 106 | 118 | 128 |

(108)

Remiantis minėtu skaičiavimu, Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu palaipsniui padidėjo 28 %:

Suvartojimas (tonomis)

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

6 601

7 021

7 783

8 423

Indeksas

100

106

118

128

5.3.   Importas iš Indijos

5.3.1.   Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

| Importas (tonomis) | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |
| Indeksas | 100 | 49 | 6 | 4 |
| Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |
| Indeksas | 100 | 8 | 34 | 32 |

Importas (tonomis)

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto

32,6

16,1

1,9

1,4

Indeksas

100

49

6

4

Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto

45,5

3,7

15,5

14,5

Indeksas

100

8

34

32

| (109) | Remiantis Eurostato duomenimis, į laisvą apyvartą išleisto iš Indijos importuojamo nagrinėjamojo produkto apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 96 %. 2008 m. minėto importo apimtis sumažėjo net 51 procentiniu punktu, 2009 m. – dar 43 procentiniais punktais, o per PTL – 2 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(109)

Remiantis Eurostato duomenimis, į laisvą apyvartą išleisto iš Indijos importuojamo nagrinėjamojo produkto apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 96 %. 2008 m. minėto importo apimtis sumažėjo net 51 procentiniu punktu, 2009 m. – dar 43 procentiniais punktais, o per PTL – 2 procentiniais punktais.

| (110) | Kiek kitokia tendencija pastebėta vertinant importuojamus produktus, kuriems buvo įforminta laikino įvežimo perdirbti procedūra ir kuriems netaikomos kompensacinės priemonės ir muitai. 2007–2008 m. minėtų produktų importas iš pradžių sumažėjo 92 %, 2009 m. importuota daugiau, o per PTL importas išliko palyginti stabilus.









  Vidutinė importo kaina (EUR už toną) | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |
| Indeksas | 100 | 112 | 134 | 74 |
| Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |
| Indeksas | 100 | 105 | 87 | 84 |

(110)

Kiek kitokia tendencija pastebėta vertinant importuojamus produktus, kuriems buvo įforminta laikino įvežimo perdirbti procedūra ir kuriems netaikomos kompensacinės priemonės ir muitai. 2007–2008 m. minėtų produktų importas iš pradžių sumažėjo 92 %, 2009 m. importuota daugiau, o per PTL importas išliko palyginti stabilus.

Vidutinė importo kaina (EUR už toną)

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto

25 863

28 934

34 758

19 200

Indeksas

100

112

134

74

Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto

35 616

37 443

30 894

30 044

Indeksas

100

105

87

84

| (111) | Vidutinė iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamo nagrinėjamojo produkto kaina 2007–2009 m. padidėjo 34 %, per PTL smarkiai sumažėjo ir buvo 26 % mažesnė nei 2007 m. Produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo kaina taip pat mažėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 16 %. Skirtingas minėtų dviejų importo režimų kainų tendencijas galima paaiškinti tuo, kad importuotas ne tos pačios rūšies nagrinėjamasis produktas, t. y. cefaleksinas, kuris, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu, yra brangesnis.









  Importo iš Indijos rinkos dalis | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto | 0,5 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Indeksas | 100 | 46 | 5 | 3 |
| Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto | 0,7 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Indeksas | 100 | 8 | 29 | 25 |

(111)

Vidutinė iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamo nagrinėjamojo produkto kaina 2007–2009 m. padidėjo 34 %, per PTL smarkiai sumažėjo ir buvo 26 % mažesnė nei 2007 m. Produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo kaina taip pat mažėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 16 %. Skirtingas minėtų dviejų importo režimų kainų tendencijas galima paaiškinti tuo, kad importuotas ne tos pačios rūšies nagrinėjamasis produktas, t. y. cefaleksinas, kuris, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu, yra brangesnis.

Importo iš Indijos rinkos dalis

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto

0,5 %

0,2 %

0,0 %

0,0 %

Indeksas

100

46

5

3

Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto

0,7 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

Indeksas

100

8

29

25

| (112) | Iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamų produktų arba produktų, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai maža ir abiem atvejais sumažėjo. |
| --- | --- |

(112)

Iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamų produktų arba produktų, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai maža ir abiem atvejais sumažėjo.

| (113) | Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad neteisingai apskaičiuotas Indijos importas, grindžiamas Eurostato duomenimis, nes, palyginti su Eurostato duomenimis, Indijos eksporto statistikoje nurodoma didesnė eksporto apimtis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad remtis Eurostato duomenimis vertinant importo statistiką yra įprastinė Komisijos praktika. Be to, pažymima, kad Indijos eksporto statistikoje nenurodoma galutinė eksportuojamų produktų paskirtis ir tai, ar jie bus faktiškai įvežti į Sąjungą. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(113)

Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad neteisingai apskaičiuotas Indijos importas, grindžiamas Eurostato duomenimis, nes, palyginti su Eurostato duomenimis, Indijos eksporto statistikoje nurodoma didesnė eksporto apimtis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad remtis Eurostato duomenimis vertinant importo statistiką yra įprastinė Komisijos praktika. Be to, pažymima, kad Indijos eksporto statistikoje nenurodoma galutinė eksportuojamų produktų paskirtis ir tai, ar jie bus faktiškai įvežti į Sąjungą. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

5.3.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (114) | Atsižvelgiant į tai, kad į ES rinką įvežta labai mažai išleisti į laisvą apyvartą skirtų iš Indijos importuojamų produktų, reikšmingų išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo nebuvo galima padaryti. Vertinant produktus, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, nustatytas neigiamas priverstinio kainų mažinimo skirtumas. Tačiau šis importas sudarė mažiau nei dešimt tonų ir yra susijęs tik su vienos rūšies produktu (cefaleksinu), kuris, be to, yra pats brangiausias ir mažiausiai tipiškas produktas rinkoje. Taigi prieita prie išvados, kad importuojamų produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, sandorių duomenys yra netipiški, todėl netinkami reikšmingam priverstinio kainų mažinimo skaičiavimui ir tolesnei analizei. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgiant į tai, kad į ES rinką įvežta labai mažai išleisti į laisvą apyvartą skirtų iš Indijos importuojamų produktų, reikšmingų išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo nebuvo galima padaryti. Vertinant produktus, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, nustatytas neigiamas priverstinio kainų mažinimo skirtumas. Tačiau šis importas sudarė mažiau nei dešimt tonų ir yra susijęs tik su vienos rūšies produktu (cefaleksinu), kuris, be to, yra pats brangiausias ir mažiausiai tipiškas produktas rinkoje. Taigi prieita prie išvados, kad importuojamų produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, sandorių duomenys yra netipiški, todėl netinkami reikšmingam priverstinio kainų mažinimo skaičiavimui ir tolesnei analizei.

| (115) | Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad metodas, pagal kurį atskirai analizuojamas abiejų kategorijų importas (t. y. pagal produktus, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą, ir produktus, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra) neatitinka per ankstesnius peržiūros tyrimus naudoto metodo ir nuoseklios Komisijos praktikos. |
| --- | --- |

(115)

Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad metodas, pagal kurį atskirai analizuojamas abiejų kategorijų importas (t. y. pagal produktus, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą, ir produktus, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra) neatitinka per ankstesnius peržiūros tyrimus naudoto metodo ir nuoseklios Komisijos praktikos.

| (116) | Atsakant reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, kiekiai, importuoti pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą, arba į laisvą apyvartą išleisti kiekiai yra nepakankami, kad jais remiantis būtų galima daryti reikšmingas išvadas. Atsižvelgiant į žemą bendros apimties lygį, minėta išvada galioja ir šiam kiekiui. |
| --- | --- |

(116)

Atsakant reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, kiekiai, importuoti pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą, arba į laisvą apyvartą išleisti kiekiai yra nepakankami, kad jais remiantis būtų galima daryti reikšmingas išvadas. Atsižvelgiant į žemą bendros apimties lygį, minėta išvada galioja ir šiam kiekiui.

5.4.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| Importas iš trečiųjų šalių | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | | | | |
| Singapūras | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |
| Indeksas | 100 | 93 | 130 | 156 |
| Kinija | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |
| Indeksas | 100 | 128 | 241 | 253 |
| Omanas | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |
| Indeksas | 100 | 117 | 81 | 77 |
| Kitos trečiosios šalys | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |
| Indeksas | 100 | 483 | 109 | 108 |
| Iš viso | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |
| Indeksas | 100 | 114 | 144 | 162 |

Importas iš trečiųjų šalių

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

Singapūras

1 557,7

1 448,2

2 030,5

2 425,3

Indeksas

100

93

130

156

Kinija

487,6

622,5

1 176,9

1 234,7

Indeksas

100

128

241

253

Omanas

373,4

438,5

301,7

287,9

Indeksas

100

117

81

77

Kitos trečiosios šalys

67,8

327,5

74,2

73,2

Indeksas

100

483

109

108

Iš viso

2 486,5

2 836,7

3 583,3

4 021,1

Indeksas

100

114

144

162

| (117) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį tiriamojo produkto importas iš kitų nei Indija šalių padidėjo 62 %, rinkos dalis išaugo daugiau kaip 10 procentinių punktų nuo 37,6 % iki 47,7 % ir tai sutapo su padidėjusiu suvartojimu Sąjungos rinkoje. Tarp eksportuojančių šalių Singapūras, Kinija ir Omanas yra pagrindiniai tiekėjai Sąjungos rinkoje.









  Vidutinė importo kaina už toną (EUR) | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Singapūras | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |
| Indeksas | 100 | 83 | 61 | 51 |
| Kinija | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |
| Indeksas | 100 | 90 | 72 | 70 |
| Omanas | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |
| Indeksas | 100 | 93 | 78 | 76 |
| Kitos trečiosios šalys | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |
| Indeksas | 100 | 94 | 119 | 122 |
| Iš viso | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |
| Indeksas | 100 | 84 | 65 | 57 |

(117)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį tiriamojo produkto importas iš kitų nei Indija šalių padidėjo 62 %, rinkos dalis išaugo daugiau kaip 10 procentinių punktų nuo 37,6 % iki 47,7 % ir tai sutapo su padidėjusiu suvartojimu Sąjungos rinkoje. Tarp eksportuojančių šalių Singapūras, Kinija ir Omanas yra pagrindiniai tiekėjai Sąjungos rinkoje.

Vidutinė importo kaina už toną (EUR)

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Singapūras

44 218

36 590

27 007

22 485

Indeksas

100

83

61

51

Kinija

29 515

26 622

21 224

20 683

Indeksas

100

90

72

70

Omanas

29 875

27 665

23 440

22 597

Indeksas

100

93

78

76

Kitos trečiosios šalys

38 324

35 987

45 628

46 938

Indeksas

100

94

119

122

Iš viso

39 020

32 953

25 193

22 385

Indeksas

100

84

65

57

| (118) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos sumažėjo net 43 %. Nors per PTL dėl pagrindinių eksportuojančių šalių (Singapūro, Kinijos ir Omano) kainų Sąjungos kainos, vertinant atskirai kiekvieną produktą, buvo priverstinai sumažintos maždaug 20 %, o importo apimtys, galima sakyti, buvo reikšmingos, panašu, kad toks importas iš tiesų neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui. |
| --- | --- |

(118)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos sumažėjo net 43 %. Nors per PTL dėl pagrindinių eksportuojančių šalių (Singapūro, Kinijos ir Omano) kainų Sąjungos kainos, vertinant atskirai kiekvieną produktą, buvo priverstinai sumažintos maždaug 20 %, o importo apimtys, galima sakyti, buvo reikšmingos, panašu, kad toks importas iš tiesų neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.

| (119) | Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad nagrinėjant vidutinės importo kainos tendencijas reikėjo atsižvelgti į įvairias produkto rūšis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad, laikantis įprastinės praktikos, atliekant, inter alia, kainų tendencijų analizę reikia remtis nagrinėjamuoju produktu, neatsižvelgiant į kiekvieną produkto rūšį. Taip pat pažymima, kad remiantis importo iš trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu kainų tendencijomis šiuo atveju nebuvo padaryta nei viena išvada. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(119)

Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad nagrinėjant vidutinės importo kainos tendencijas reikėjo atsižvelgti į įvairias produkto rūšis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad, laikantis įprastinės praktikos, atliekant, inter alia, kainų tendencijų analizę reikia remtis nagrinėjamuoju produktu, neatsižvelgiant į kiekvieną produkto rūšį. Taip pat pažymima, kad remiantis importo iš trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu kainų tendencijomis šiuo atveju nebuvo padaryta nei viena išvada. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (120) | Visi Sąjungos gamintojai teigė, kad importą iš, inter alia, Kinijos ir Omano daugiausia sudaro veterinarinėms reikmėms skirtas amoksicilino trihidratas ir į tai reikėjo atsižvelgti atliekant minėtų kainų analizę. Atsakant pažymima, kad tiriamasis produktas apima antibiotikus, skirtus vartoti žmonėms ir veterinariniais tikslais. Be to, šiam argumentui pagrįsti pateikta informacija nebuvo pagrįsta faktais. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(120)

Visi Sąjungos gamintojai teigė, kad importą iš, inter alia, Kinijos ir Omano daugiausia sudaro veterinarinėms reikmėms skirtas amoksicilino trihidratas ir į tai reikėjo atsižvelgti atliekant minėtų kainų analizę. Atsakant pažymima, kad tiriamasis produktas apima antibiotikus, skirtus vartoti žmonėms ir veterinariniais tikslais. Be to, šiam argumentui pagrįsti pateikta informacija nebuvo pagrįsta faktais. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (121) | Vienas Sąjungos gamintojas teigė abejojantis amoksicilino trihidrato ir ampicilino trihidrato kainų per PTL palyginimo pagrįstumu, nes Eurostato duomenys nėra suskirstyti pagal šias dvi produkto rūšis. Kadangi nustatyta, kad šių dviejų rūšių produkto Sąjungos pramonės kainos yra panašios, nebuvo nepagrįsta kainas lyginti suvestiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

(121)

Vienas Sąjungos gamintojas teigė abejojantis amoksicilino trihidrato ir ampicilino trihidrato kainų per PTL palyginimo pagrįstumu, nes Eurostato duomenys nėra suskirstyti pagal šias dvi produkto rūšis. Kadangi nustatyta, kad šių dviejų rūšių produkto Sąjungos pramonės kainos yra panašios, nebuvo nepagrįsta kainas lyginti suvestiniu lygmeniu.

| (122) | Dėl importo iš Singapūro – visi Sąjungos gamintojai teigė, kad šis importas buvo vykdomas sandorių tarp susijusių bendrovių kaina. Tokiomis aplinkybėmis, jei atsižvelgiama į šį importą, iškreipiamos vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos. Pažymima, kad tuo atveju, jei, lyginant kainas, į šį importą nebūtų atsižvelgta, minėta išvada dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumo reikšmingai nepasikeistų, todėl išvada, kad importas mažomis kainomis neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui, nesikeistų. |
| --- | --- |

(122)

Dėl importo iš Singapūro – visi Sąjungos gamintojai teigė, kad šis importas buvo vykdomas sandorių tarp susijusių bendrovių kaina. Tokiomis aplinkybėmis, jei atsižvelgiama į šį importą, iškreipiamos vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos. Pažymima, kad tuo atveju, jei, lyginant kainas, į šį importą nebūtų atsižvelgta, minėta išvada dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumo reikšmingai nepasikeistų, todėl išvada, kad importas mažomis kainomis neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui, nesikeistų.

5.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (123) | Analizuojant ekonominius rodiklius (pardavimo apimtis ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje, rinkos dalį ir pelningumą), susijusius su Sąjungos pramone, buvo nustatyta, kad, norint atlikti reikšmingą analizę ir įvertinimą, reikia sutelkti dėmesį į padėtį, vyraujančią laisvojoje rinkoje. Kai buvo įmanoma ir pateisinama, šios išvados vėliau buvo palygintos su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant nuodugniai išsiaiškinti Sąjungos pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(123)

Analizuojant ekonominius rodiklius (pardavimo apimtis ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje, rinkos dalį ir pelningumą), susijusius su Sąjungos pramone, buvo nustatyta, kad, norint atlikti reikšmingą analizę ir įvertinimą, reikia sutelkti dėmesį į padėtį, vyraujančią laisvojoje rinkoje. Kai buvo įmanoma ir pateisinama, šios išvados vėliau buvo palygintos su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant nuodugniai išsiaiškinti Sąjungos pramonės padėtį.

| (124) | Tačiau kitų ekonominių rodiklių analizė, atlikus tyrimą, parodė, kad juos galima pagrįstai išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą veiklą. Iš tiesų, gamyba (uždarojoje ir laisvojoje rinkoje), pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, investicijos, likučiai, užimtumas, našumas, darbo užmokestis, augimas, pajėgumas padidinti kapitalą priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produkcija realizuojama uždarojoje, ar laisvojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(124)

Tačiau kitų ekonominių rodiklių analizė, atlikus tyrimą, parodė, kad juos galima pagrįstai išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą veiklą. Iš tiesų, gamyba (uždarojoje ir laisvojoje rinkoje), pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, investicijos, likučiai, užimtumas, našumas, darbo užmokestis, augimas, pajėgumas padidinti kapitalą priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produkcija realizuojama uždarojoje, ar laisvojoje rinkoje.

| (125) | Gavus pastabų iš vieno Sąjungos gamintojo dėl galutinai atskleistų faktų, kuriais remiantis ketinta baigti tyrimą, ištaisyti kai kurie ekonominiai rodikliai, minimi tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Šie pakeitimai nebuvo tokie, kad būtų reikėję keisti išvadą dėl Sąjungos pramonės padėties. |
| --- | --- |

(125)

Gavus pastabų iš vieno Sąjungos gamintojo dėl galutinai atskleistų faktų, kuriais remiantis ketinta baigti tyrimą, ištaisyti kai kurie ekonominiai rodikliai, minimi tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Šie pakeitimai nebuvo tokie, kad būtų reikėję keisti išvadą dėl Sąjungos pramonės padėties.

5.5.1.   Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajėgumo indeksas | 100 | 100 | 104 | 107 |
| Gamybos indeksas | 100 | 95 | 96 | 98 |
| Pajėgumų naudojimo indeksas | 100 | 95 | 92 | 91 |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Pajėgumo indeksas

100

100

104

107

Gamybos indeksas

100

95

96

98

Pajėgumų naudojimo indeksas

100

95

92

91

| (126) | 2007–2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nekito, 2008–2009 m. padidėjo 4 %, o per PTL padidėjo dar 3 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(126)

2007–2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nekito, 2008–2009 m. padidėjo 4 %, o per PTL padidėjo dar 3 procentiniais punktais.

| (127) | Vis dėlto, dėl 2008 m. Sąjungos gamintojo patirtų nenumatytų techninių sunkumų produkcijos apimtis nedidėjo – tais metais gamybos apimtis sumažėjo 5 %, o iki PTL palaipsniui pasiekė ankstesnį lygį. |
| --- | --- |

(127)

Vis dėlto, dėl 2008 m. Sąjungos gamintojo patirtų nenumatytų techninių sunkumų produkcijos apimtis nedidėjo – tais metais gamybos apimtis sumažėjo 5 %, o iki PTL palaipsniui pasiekė ankstesnį lygį.

| (128) | Padidėjus gamybos pajėgumui ir šiek tiek sumažėjus produkcijos apimčiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo koeficientas nuolat mažėjo ir per PTL pasiekė tokį lygį, kuris buvo 9 % mažesnis nei 2007 m. |
| --- | --- |

(128)

Padidėjus gamybos pajėgumui ir šiek tiek sumažėjus produkcijos apimčiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo koeficientas nuolat mažėjo ir per PTL pasiekė tokį lygį, kuris buvo 9 % mažesnis nei 2007 m.

5.5.2.   Pardavimo apimtis, pardavimo kaina ir rinkos dalis

5.5.2.1.   Pardavimas laisvojoje rinkoje

| Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimties indeksas | 100 | 97 | 93 | 99 |
| Vidutinės pardavimo kainos indeksas | 100 | 121 | 104 | 104 |
| Rinkos dalies indeksas | 100 | 90 | 79 | 78 |

Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Apimties indeksas

100

97

93

99

Vidutinės pardavimo kainos indeksas

100

121

104

104

Rinkos dalies indeksas

100

90

79

78

| (129) | Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis per PTL buvo šiek tiek mažesnė nei 2007 m., 2009 m. sumažėjo 7 %, o per PTL padidėjo šešiais procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(129)

Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis per PTL buvo šiek tiek mažesnė nei 2007 m., 2009 m. sumažėjo 7 %, o per PTL padidėjo šešiais procentiniais punktais.

| (130) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kaina padidėjo 4 %. 2008 m. kainos staiga padidėjo 21 %, 2009 m. sumažėjo 17 procentinių punktų, o per PTL nekito. |
| --- | --- |

(130)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kaina padidėjo 4 %. 2008 m. kainos staiga padidėjo 21 %, 2009 m. sumažėjo 17 procentinių punktų, o per PTL nekito.

| (131) | Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad neteisingai įvertintas importo iš Indijos kainų poveikis Sąjungos pramonei. Atsakant pirmiausia pažymima, kad, kaip minėta 115 konstatuojamojoje dalyje, priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. Be to, kaip nurodyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikoma, kad importas iš Indijos Sąjungos pramonės padėčiai neturėjo jokio neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(131)

Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad neteisingai įvertintas importo iš Indijos kainų poveikis Sąjungos pramonei. Atsakant pirmiausia pažymima, kad, kaip minėta 115 konstatuojamojoje dalyje, priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. Be to, kaip nurodyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikoma, kad importas iš Indijos Sąjungos pramonės padėčiai neturėjo jokio neigiamo poveikio.

| (132) | Mažėjantis pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims matyti iš to, kaip kito rinkos dalis, – per PTL, palyginti su 2007 m., ji sumažėjo 22 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(132)

Mažėjantis pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims matyti iš to, kaip kito rinkos dalis, – per PTL, palyginti su 2007 m., ji sumažėjo 22 procentiniais punktais.

5.5.2.2.   Uždaroji rinka

| Uždaroji rinka Sąjungoje | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimties indeksas | 100 | 115 | 122 | 128 |
| Uždarojo pardavimo vidutinės pardavimo kainos indeksas | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Rinkos dalies indeksas | 100 | 109 | 104 | 100 |

Uždaroji rinka Sąjungoje

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Apimties indeksas

100

115

122

128

Uždarojo pardavimo vidutinės pardavimo kainos indeksas

100

100

111

110

Rinkos dalies indeksas

100

109

104

100

| (133) | Nors, nepaisant didėjančios paklausos, Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo, uždarasis pardavimas padidėjo 28 %. |
| --- | --- |

(133)

Nors, nepaisant didėjančios paklausos, Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo, uždarasis pardavimas padidėjo 28 %.

| (134) | Sąjungos pramonės uždarosios rinkos rinkos dalis 2008 m. padidėjo 9 procentiniais punktais, vėliau palaipsniui mažėjo, kol pasiekė 2007 m. lygį. |
| --- | --- |

(134)

Sąjungos pramonės uždarosios rinkos rinkos dalis 2008 m. padidėjo 9 procentiniais punktais, vėliau palaipsniui mažėjo, kol pasiekė 2007 m. lygį.

5.5.2.3.   Sąjungos pramonės rinkos dalis/augimas

| Pardavimas nesusijusioms šalims, uždarasis pardavimas ir uždarasis naudojimas | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimties indeksas | 100 | 107 | 108 | 114 |
| Rinkos dalies indeksas | 100 | 100 | 92 | 90 |

Pardavimas nesusijusioms šalims, uždarasis pardavimas ir uždarasis naudojimas

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Apimties indeksas

100

107

108

114

Rinkos dalies indeksas

100

100

92

90

| (135) | Visos Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo apskaičiuota sudėjus laisvojoje ir uždarojoje rinkoje Sąjungoje parduotus kiekius. Nors šis kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 14 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų, nes tuo pačiu laikotarpiu 28 % padidėjo suvartojimas rinkoje. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė neturėjo naudos iš padidėjusio suvartojimo. |
| --- | --- |

(135)

Visos Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo apskaičiuota sudėjus laisvojoje ir uždarojoje rinkoje Sąjungoje parduotus kiekius. Nors šis kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 14 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų, nes tuo pačiu laikotarpiu 28 % padidėjo suvartojimas rinkoje. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė neturėjo naudos iš padidėjusio suvartojimo.

5.5.3.   Atsargos

| Atsargos | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimties indeksas | 100 | 74 | 63 | 46 |

Atsargos

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Apimties indeksas

100

74

63

46

| (136) | Nuo 2007 m. iki PTL pabaigos atsargų lygis sumažėjo 54 % – daugiausia dėl padidėjusios paklausos uždarojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(136)

Nuo 2007 m. iki PTL pabaigos atsargų lygis sumažėjo 54 % – daugiausia dėl padidėjusios paklausos uždarojoje rinkoje.

5.5.4.   Pelningumas

5.5.4.1.   Pelningumas laisvojoje rinkoje

| Pelningumas laisvojoje rinkoje | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 447 | 218 | 253 |

Pelningumas laisvojoje rinkoje

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Indeksas

100

447

218

253

| (137) | Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungos rinkoje pelningumas žymiai pagerėjo per PTL – 153 procentiniais punktais. Tai galima paaiškinti vidutiniu 2 % kainų augimu ir sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis. Palyginti su pelno dydžiu per paskutinio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo tiriamąjį laikotarpį, pelnas padidėjo daugiau kaip 400 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(137)

Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungos rinkoje pelningumas žymiai pagerėjo per PTL – 153 procentiniais punktais. Tai galima paaiškinti vidutiniu 2 % kainų augimu ir sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis. Palyginti su pelno dydžiu per paskutinio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo tiriamąjį laikotarpį, pelnas padidėjo daugiau kaip 400 procentinių punktų.

| (138) | Reikėtų pažymėti, kad, išskyrus 2007 m., nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelno lygis buvo aukštesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, t. y. 10 % (tikslinis pelnas). |
| --- | --- |

(138)

Reikėtų pažymėti, kad, išskyrus 2007 m., nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelno lygis buvo aukštesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, t. y. 10 % (tikslinis pelnas).

| (139) | Du Sąjungos gamintojai teigė, kad pelningumas nustatytas netinkamai, nes pelnas, kurį uždirbo susiję ankstesnio gamybos etapo tiekėjai, buvo atimtas iš jų sąnaudų. Atsakant pažymima, kad atimti susijusių šalių, dalyvaujančių žaliavų gamyboje, pelną yra įprastinė praktika. Tokiomis aplinkybėmis šį argumentą teko atmesti. |
| --- | --- |

(139)

Du Sąjungos gamintojai teigė, kad pelningumas nustatytas netinkamai, nes pelnas, kurį uždirbo susiję ankstesnio gamybos etapo tiekėjai, buvo atimtas iš jų sąnaudų. Atsakant pažymima, kad atimti susijusių šalių, dalyvaujančių žaliavų gamyboje, pelną yra įprastinė praktika. Tokiomis aplinkybėmis šį argumentą teko atmesti.

5.5.4.2.   Uždarojo pardavimo pelningumas

| Uždarojo pardavimo pelningumas | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 55 | 153 | 151 |

Uždarojo pardavimo pelningumas

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Indeksas

100

55

153

151

| (140) | Sąjungos pramonės uždarojo pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas per PTL padidėjo 51 %. Tai daugiausia galima paaiškinti vidutiniškai 10 % padidėjusiomis kainomis. Vis dėlto, kadangi ši kainų raida yra pagrįsta kainomis tarp susijusių įmonių, iš to, kas išdėstyta, negalima daryti reikšmingų išvadų. |
| --- | --- |

(140)

Sąjungos pramonės uždarojo pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas per PTL padidėjo 51 %. Tai daugiausia galima paaiškinti vidutiniškai 10 % padidėjusiomis kainomis. Vis dėlto, kadangi ši kainų raida yra pagrįsta kainomis tarp susijusių įmonių, iš to, kas išdėstyta, negalima daryti reikšmingų išvadų.

5.5.5.   Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijų indeksas | 100 | 246 | 342 | 129 |
| Investicijų grąžos indeksas | 100 | 233 | 52 | 62 |
| Grynųjų pinigų srauto indeksas | 100 | 236 | 83 | 107 |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Investicijų indeksas

100

246

342

129

Investicijų grąžos indeksas

100

233

52

62

Grynųjų pinigų srauto indeksas

100

236

83

107

| (141) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo. Investicijos, susijusios su gamybos pajėgumo padidėjimu siekiant tiekti produkciją ir uždarajai, ir laisvajai rinkai. |
| --- | --- |

(141)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo. Investicijos, susijusios su gamybos pajėgumo padidėjimu siekiant tiekti produkciją ir uždarajai, ir laisvajai rinkai.

| (142) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad investicijų grąža, t. y. grynasis ikimokestinis pelnas už produktą, išreikštas produktui priskiriamo ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. |
| --- | --- |

(142)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad investicijų grąža, t. y. grynasis ikimokestinis pelnas už produktą, išreikštas produktui priskiriamo ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.

| (143) | Pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %, nes pelningumo sumažėjimą buvo galima kompensuoti sumažėjusiomis atsargomis per antrąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį. |
| --- | --- |

(143)

Pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %, nes pelningumo sumažėjimą buvo galima kompensuoti sumažėjusiomis atsargomis per antrąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį.

5.5.6.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumo indeksas | 100 | 106 | 111 | 109 |
| Našumo indeksas | 100 | 89 | 87 | 89 |
| Darbo užmokesčio indeksas | 100 | 104 | 106 | 106 |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

PTL

Užimtumo indeksas

100

106

111

109

Našumo indeksas

100

89

87

89

Darbo užmokesčio indeksas

100

104

106

106

| (144) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas padidėjo 9 % (tai atitiko investicijas į gamybos pajėgumus), o vidutinis darbo užmokestis padidėjo tik 6 %. Našumas iš viso sumažėjo 11 %, kai vienas Sąjungos gamintojas patyrė nenumatytų techninių sunkumų. |
| --- | --- |

(144)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas padidėjo 9 % (tai atitiko investicijas į gamybos pajėgumus), o vidutinis darbo užmokestis padidėjo tik 6 %. Našumas iš viso sumažėjo 11 %, kai vienas Sąjungos gamintojas patyrė nenumatytų techninių sunkumų.

5.5.7.   Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo

| (145) | Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, faktinės subsidijavimo sumos poveikis negali būti laikomas nereikšmingu. |
| --- | --- |

(145)

Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, faktinės subsidijavimo sumos poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.

| (146) | Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo po paskutiniojo peržiūros tyrimo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė pajėgė visiškai atsigauti po ankstesnio subsidijavimo. |
| --- | --- |

(146)

Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo po paskutiniojo peržiūros tyrimo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė pajėgė visiškai atsigauti po ankstesnio subsidijavimo.

5.6.   Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties

| (147) | 2007 m. – peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijuojamo nagrinėjamojo produkto importo apimtis buvo nereikšminga. Nagrinėjamuoju laikotarpiu daugelio žalos rodiklių (išskyrus tam tikrus rodiklius kaip antai rinkos dalis, produkcijos apimtis ir investicijų grąža), įskaitant pelningumą (+ 153 %), pardavimo kainą (+ 4 %), pardavimo apimtį (+ 14 %), užimtumą (+ 10 %) ir investicijas (+ 29 %), raida buvo teigiama. Sąjungos rinkoje pasiektas pelno lygis buvo (išskyrus 2007 m.) didesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo peržiūros tyrimą, t. y. 10 %. Teigiamą didžiosios dalies rodiklių raidą daugiausia lėmė Sąjungos pramonės patikimumas ir tvarūs santykiai su klientais, kuriuos ji kūrė pastaraisiais metais, be to, kainos lygis, kurį jai pavyko pasiekti rinkoje. |
| --- | --- |

(147)

2007 m. – peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijuojamo nagrinėjamojo produkto importo apimtis buvo nereikšminga. Nagrinėjamuoju laikotarpiu daugelio žalos rodiklių (išskyrus tam tikrus rodiklius kaip antai rinkos dalis, produkcijos apimtis ir investicijų grąža), įskaitant pelningumą (+ 153 %), pardavimo kainą (+ 4 %), pardavimo apimtį (+ 14 %), užimtumą (+ 10 %) ir investicijas (+ 29 %), raida buvo teigiama. Sąjungos rinkoje pasiektas pelno lygis buvo (išskyrus 2007 m.) didesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo peržiūros tyrimą, t. y. 10 %. Teigiamą didžiosios dalies rodiklių raidą daugiausia lėmė Sąjungos pramonės patikimumas ir tvarūs santykiai su klientais, kuriuos ji kūrė pastaraisiais metais, be to, kainos lygis, kurį jai pavyko pasiekti rinkoje.

| (148) | Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad analizuojant kainų ir pelno tendencijas reikėtų atsižvelgti į žaliavų stygių 2007 ir 2008 m. Anot šio gamintojo, dėl tokio stygiaus 2008 m. ir 2009 m. (kiek mažiau) neįprastai didėjo kainos ir pelnas. Atsakant pažymima, kad, kaip matyti iš 5.5.2.1 ir 5.5.4.1 lentelių, neįprastai dideles kainas ir pelną galima sieti tik su 2008 m. Panašu, kad 2009 m. ir per PTL gautam pelnui žaliavų stygius poveikio nebeturėjo. 139 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį gautas pelnas viršijo tikslinį peną, tebegalioja. |
| --- | --- |

(148)

Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad analizuojant kainų ir pelno tendencijas reikėtų atsižvelgti į žaliavų stygių 2007 ir 2008 m. Anot šio gamintojo, dėl tokio stygiaus 2008 m. ir 2009 m. (kiek mažiau) neįprastai didėjo kainos ir pelnas. Atsakant pažymima, kad, kaip matyti iš 5.5.2.1 ir 5.5.4.1 lentelių, neįprastai dideles kainas ir pelną galima sieti tik su 2008 m. Panašu, kad 2009 m. ir per PTL gautam pelnui žaliavų stygius poveikio nebeturėjo. 139 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį gautas pelnas viršijo tikslinį peną, tebegalioja.

| (149) | Dėl uždarojo pardavimo: galimybė parduoti dalį produkcijos uždarojoje rinkoje leido užtikrinti aukštą pajėgumų naudojimo lygį ir sudarė sąlygas Sąjungos pramonei sumažinti pastoviąsias išlaidas ir išlikti konkurencingai. |
| --- | --- |

(149)

Dėl uždarojo pardavimo: galimybė parduoti dalį produkcijos uždarojoje rinkoje leido užtikrinti aukštą pajėgumų naudojimo lygį ir sudarė sąlygas Sąjungos pramonei sumažinti pastoviąsias išlaidas ir išlikti konkurencingai.

| (150) | Galiausiai, atsižvelgiant į su Sąjungos pramone susijusių rodiklių teigiamą pokytį, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė. |
| --- | --- |

(150)

Galiausiai, atsižvelgiant į su Sąjungos pramone susijusių rodiklių teigiamą pokytį, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė.

5.7.   Subsidijuojamo importo poveikis

| (151) | Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtis buvo nedidelė, subsidijuojamas importas neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Kaip minėta, laikoma, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė. |
| --- | --- |

(151)

Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtis buvo nedidelė, subsidijuojamas importas neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Kaip minėta, laikoma, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė.

6.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (152) | Primenama, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė, nes daugumos žalos rodiklių raida tuo laikotarpiu buvo teigiama. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, žala pasikartotų. |
| --- | --- |

(152)

Primenama, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė, nes daugumos žalos rodiklių raida tuo laikotarpiu buvo teigiama. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, žala pasikartotų.

6.1.   Nepanaudoti pajėgumai ir nagrinėjamoji šalis

| (153) | Tyrimas parodė, kad trijų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pajėgumų naudojimas per PTL pasiekė labai aukštą lygį. Todėl nepanaudoti pajėgumai, kurie gali būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nebūtų taikomos, panašu, yra riboti. |
| --- | --- |

(153)

Tyrimas parodė, kad trijų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pajėgumų naudojimas per PTL pasiekė labai aukštą lygį. Todėl nepanaudoti pajėgumai, kurie gali būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nebūtų taikomos, panašu, yra riboti.

| (154) | Atskleidus nustatytuosius faktus, keli Sąjungos gamintojai teigė, kad Indijoje esama daug nepanaudotų pajėgumų ir kad bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficiento negalima laikyti tipišku viso Indijos sektoriaus pajėgumų naudojimo koeficientu. Vienas Sąjungos gamintojas net teigė, kad septynių pagrindinių Indijos eksportuotojų nepanaudoti pajėgumai yra iš esmės didesni nei Sąjungos laisvojoje rinkoje suvartojamas kiekis. |
| --- | --- |

(154)

Atskleidus nustatytuosius faktus, keli Sąjungos gamintojai teigė, kad Indijoje esama daug nepanaudotų pajėgumų ir kad bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficiento negalima laikyti tipišku viso Indijos sektoriaus pajėgumų naudojimo koeficientu. Vienas Sąjungos gamintojas net teigė, kad septynių pagrindinių Indijos eksportuotojų nepanaudoti pajėgumai yra iš esmės didesni nei Sąjungos laisvojoje rinkoje suvartojamas kiekis.

| (155) | Atsakant pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra svertinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis patikrintais, tik su nagrinėjamuoju produktu susijusiais duomenimis. Be to, trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai yra dideli gamintojai ir yra tarp septynių Indijos eksportuotojų, kuriuos skundo pateikėjas įvardijo kaip „pagrindinius“. Priešingai, Sąjungos gamintojų pateikti šių septynių Indijos gamintojų nepanaudotų pajėgumų duomenys daugiausia buvo grindžiami „rinkos informacija“ ir, nors buvo konkrečiai paprašyta, nebuvo pagrįsti patikimais faktiniais įrodymais. Todėl atsižvelgti į minėtą informaciją nebuvo galima ir buvo patvirtinta, kad, remiantis patikrintais bylos duomenimis, Indijos nepanaudoti pajėgumai greičiausiai yra nedideli. |
| --- | --- |

(155)

Atsakant pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra svertinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis patikrintais, tik su nagrinėjamuoju produktu susijusiais duomenimis. Be to, trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai yra dideli gamintojai ir yra tarp septynių Indijos eksportuotojų, kuriuos skundo pateikėjas įvardijo kaip „pagrindinius“. Priešingai, Sąjungos gamintojų pateikti šių septynių Indijos gamintojų nepanaudotų pajėgumų duomenys daugiausia buvo grindžiami „rinkos informacija“ ir, nors buvo konkrečiai paprašyta, nebuvo pagrįsti patikimais faktiniais įrodymais. Todėl atsižvelgti į minėtą informaciją nebuvo galima ir buvo patvirtinta, kad, remiantis patikrintais bylos duomenimis, Indijos nepanaudoti pajėgumai greičiausiai yra nedideli.

6.2.   Indijos eksportuojančių gamintojų eksporto elgsena

| (156) | Remiantis oficialiąja Indijos statistika nustatyta, kad per PTL pardavimo eksportui į dešimt pagrindinių Indijos eksporto rinkų kainos buvo vidutiniškai maždaug 20 % mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Šios Indijos eksporto kainos atitiko kitų pagrindinių Sąjungos rinkos dalyvių kainas, kaip nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš šių kitų šalių mažomis kainomis neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, Indijos eksporto kainos neturėtų turėti žalingo poveikio Sąjungos pramonei, nes ji jau dabar turi konkuruoti su kitomis, tokią pačią kainodarą taikančiomis eksportuojančiomis šalimis ir materialinės žalos nepatiria. |
| --- | --- |

(156)

Remiantis oficialiąja Indijos statistika nustatyta, kad per PTL pardavimo eksportui į dešimt pagrindinių Indijos eksporto rinkų kainos buvo vidutiniškai maždaug 20 % mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Šios Indijos eksporto kainos atitiko kitų pagrindinių Sąjungos rinkos dalyvių kainas, kaip nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš šių kitų šalių mažomis kainomis neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, Indijos eksporto kainos neturėtų turėti žalingo poveikio Sąjungos pramonei, nes ji jau dabar turi konkuruoti su kitomis, tokią pačią kainodarą taikančiomis eksportuojančiomis šalimis ir materialinės žalos nepatiria.

| (157) | Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų požiūriu Indijos gamintojai į Sąjungos rinką nukreips šiuo metu į kitas rinkas siunčiamą eksportą. Pirmiausia pažymima, kad jeigu Indijos gamintojai nukreiptų eksportą į Sąjungą, jie turėtų konkuruoti su kitomis trečiosiomis šalimis, kurios jau dabar į Sąjungą eksportuoja didelius kiekius. Be to, kaip minėta 119 konstatuojamojoje dalyje, prieita prie išvados, kad trečiųjų šalių importas, vykdomas tokiomis kainomis, kurios yra panašios į Indijos eksporto į kitas rinkas kainas, neturėjo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Todėl manoma, kad jeigu iš Indijos į Sąjungą bus daugiau eksportuojama panašiomis kainomis kaip į kitas eksporto rinkas, Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatirs. |
| --- | --- |

(157)

Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų požiūriu Indijos gamintojai į Sąjungos rinką nukreips šiuo metu į kitas rinkas siunčiamą eksportą. Pirmiausia pažymima, kad jeigu Indijos gamintojai nukreiptų eksportą į Sąjungą, jie turėtų konkuruoti su kitomis trečiosiomis šalimis, kurios jau dabar į Sąjungą eksportuoja didelius kiekius. Be to, kaip minėta 119 konstatuojamojoje dalyje, prieita prie išvados, kad trečiųjų šalių importas, vykdomas tokiomis kainomis, kurios yra panašios į Indijos eksporto į kitas rinkas kainas, neturėjo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Todėl manoma, kad jeigu iš Indijos į Sąjungą bus daugiau eksportuojama panašiomis kainomis kaip į kitas eksporto rinkas, Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatirs.

| (158) | Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad tai, jog JAV tam tikroms Indijos antibiotikų gamybos įmonėms buvo taikomas importo draudimas, reiškia, kad papildomi kiekiai bus vėl nukreipti į Sąjungos rinką. Vis dėlto, šiuo požiūriu pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl galimo eksporto nukreipimo tebegalioja. |
| --- | --- |

(158)

Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad tai, jog JAV tam tikroms Indijos antibiotikų gamybos įmonėms buvo taikomas importo draudimas, reiškia, kad papildomi kiekiai bus vėl nukreipti į Sąjungos rinką. Vis dėlto, šiuo požiūriu pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl galimo eksporto nukreipimo tebegalioja.

6.3.   Uždaroji rinka

| (159) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu uždaroji rinka sudarė 50–60 % Sąjungos pramonės laisvosios ir uždarosios rinkos, suvartojimas Sąjungos pramonės uždarojoje rinkoje tuo laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 20 %. Atsižvelgiant į šios rinkos savybes ir dydį, manoma, kad, leidus nebetaikyti priemonių, galimas eksporto iš Indijos padidėjimas neturės poveikio uždarajai rinkai, o Sąjungos pramonė išlaikys didelį pajėgumų naudojimo koeficientą bei masto ekonomiją. |
| --- | --- |

(159)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu uždaroji rinka sudarė 50–60 % Sąjungos pramonės laisvosios ir uždarosios rinkos, suvartojimas Sąjungos pramonės uždarojoje rinkoje tuo laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 20 %. Atsižvelgiant į šios rinkos savybes ir dydį, manoma, kad, leidus nebetaikyti priemonių, galimas eksporto iš Indijos padidėjimas neturės poveikio uždarajai rinkai, o Sąjungos pramonė išlaikys didelį pajėgumų naudojimo koeficientą bei masto ekonomiją.

6.4.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

| (160) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, subsidijuojamas importas iš Indijos greičiausiai nepadarys materialinės žalos Sąjungos pramonei, nes daugumos žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama, nepaisant reikšmingo ir didėjančio kitų šalių importo, vykdyto kainomis, panašiomis į Indijos eksporto į kitas šalis kainas. Todėl buvo prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, materialinė žala greičiausiai nepasikartos. |
| --- | --- |

(160)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, subsidijuojamas importas iš Indijos greičiausiai nepadarys materialinės žalos Sąjungos pramonei, nes daugumos žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama, nepaisant reikšmingo ir didėjančio kitų šalių importo, vykdyto kainomis, panašiomis į Indijos eksporto į kitas šalis kainas. Todėl buvo prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, materialinė žala greičiausiai nepasikartos.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (161) | Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad turėjo būti atlikta Sąjungos interesų bandomoji analizė. Atsakant pažymima, kad atsižvelgiant į tai, jog žalos pasikartojimo tikimybės nėra, nagrinėti Sąjungos interesus netikslinga. Todėl argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(161)

Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad turėjo būti atlikta Sąjungos interesų bandomoji analizė. Atsakant pažymima, kad atsižvelgiant į tai, jog žalos pasikartojimo tikimybės nėra, nagrinėti Sąjungos interesus netikslinga. Todėl argumentas atmestas.

8.   SPECIALIOJI STEBĖSENA

| (162) | Atsižvelgiant į išvadą dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, ir poveikio, kurį jis gali daryti būsimiems prekybos srautams, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importo apimtis. Pastebėjusi reikšmingų kiekio pokyčių, Komisija svarstys, kokių priemonių, jei būtina, reikia imtis. |
| --- | --- |

(162)

Atsižvelgiant į išvadą dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, ir poveikio, kurį jis gali daryti būsimiems prekybos srautams, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importo apimtis. Pastebėjusi reikšmingų kiekio pokyčių, Komisija svarstys, kokių priemonių, jei būtina, reikia imtis.

| (163) | Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo. |
| --- | --- |

(163)

Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo.

9.   GALIOJIMO PABAIGA

| (164) | Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus, manoma, kad yra tikslinga panaikinti tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams taikomą kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(164)

Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus, manoma, kad yra tikslinga panaikinti tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams taikomą kompensacinį muitą.

| (165) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis siūlyta baigti tyrimą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Gautos pastabos aptartos atitinkamose konstatuojamosiose dalyse ir jos nebuvo tokios, kad būtų reikėję keisti pirmiau išdėstytas išvadas, |
| --- | --- |

(165)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis siūlyta baigti tyrimą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Gautos pastabos aptartos atitinkamose konstatuojamosiose dalyse ir jos nebuvo tokios, kad būtų reikėję keisti pirmiau išdėstytas išvadas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Baigiama kompensacinių priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2941 10 00 ir ex 2941 90 00, galiojimo termino peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį, ir panaikinamos Indijos kilmės importuojamiems produktams galiojančios priemonės.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 4 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL L 121, 2005 5 13, p. 1.

2

(3)  OL L 273, 1998 10 9, p. 1.

3

(4)  OL L 319, 2008 11 29, p. 1.

4

(5)  OL C 21, 2010 1 28, p. 40.

5

(6)  OL C 123, 2010 5 12, p. 11.

6

---

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/19

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 804/2011

2011 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1), ypač į jo 16 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. kovo 2 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. kovo 2 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje;

| (2) | atsižvelgiant į padėties Libijoje sunkumą ir laikantis 2011 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2011/500/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (2), į Reglamento (ES) Nr. 204/2011 III priede pateiktą fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ar organizacijų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą reikėtų įtraukti dar du subjektus, |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į padėties Libijoje sunkumą ir laikantis 2011 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2011/500/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (2), į Reglamento (ES) Nr. 204/2011 III priede pateiktą fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ar organizacijų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą reikėtų įtraukti dar du subjektus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 204/2011 III priede pateiktas sąrašas papildomas šio reglamento priede išvardytais subjektais.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 1.

1

(2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 53.

2

---

PRIEDAS

1 straipsnyje nurodyti subjektai

| | Pavadinimas | Identifikavimo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company (Al-Sharara naftos paslaugų kompanija)
  (taip pat vadinama: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripolis, Libija |
| Tel.: +218 21362 2163 |
| Faks.: +218 21362 2161 |

Pavadinimas

Identifikavimo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Al-Sharara Oil Services Company (Al-Sharara naftos paslaugų kompanija)

(taip pat vadinama: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripolis, Libija

Tel.: +218 21362 2163

Faks.: +218 21362 2161

Subjektas, veikiantis M. Qadhafi režimo vardu arba jam vadovaujant.

2011 8 10

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC) (Administracinių centrų plėtojimo organizacija)

www.odac-libya.com

Subjektas, veikiantis M. Qadhafi režimo vardu arba jam vadovaujant, ir yra potencialus režimo finansavimo šaltinis. ODAC sudarė palankesnes sąlygas tūkstančiams valdžios finansuojamų infrastruktūros projektų.

2011 8 10

---

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 805/2011

2011 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomos išsamios skrydžių vadovų licencijų ir tam tikrų pažymėjimų taisyklės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (1), ypač į jo 8c straipsnio 10 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 216/2008 siekiama Europoje nustatyti ir išlaikyti vienodą aukštą civilinės aviacijos saugos lygį. Tame reglamente numatomos priemonės tam tikslui ir kitiems civilinės aviacijos saugos srities tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 216/2008 siekiama Europoje nustatyti ir išlaikyti vienodą aukštą civilinės aviacijos saugos lygį. Tame reglamente numatomos priemonės tam tikslui ir kitiems civilinės aviacijos saugos srities tikslams pasiekti;

| (2) | kad būtų įgyvendintas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008, taip pat naujieji Bendro Europos dangaus II teisės aktai (2), reikia nustatyti išsamesnes įgyvendinimo taisykles, visų pirma susijusias su skrydžių vadovų licencijavimu, kad Europoje būtų išlaikytas vienodas aukštas civilinės aviacijos saugos lygis, užtikrinti aukščiausi atsakomybės ir kompetencijos standartai, padidintas skrydžių vadovų paslaugų prieinamumas, skatinama abipusiškai pripažinti licencijas ir kartu siekiama apskritai padidinti oro eismo saugą ir darbuotojų kompetenciją; |
| --- | --- |

(2)

kad būtų įgyvendintas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008, taip pat naujieji Bendro Europos dangaus II teisės aktai (2), reikia nustatyti išsamesnes įgyvendinimo taisykles, visų pirma susijusias su skrydžių vadovų licencijavimu, kad Europoje būtų išlaikytas vienodas aukštas civilinės aviacijos saugos lygis, užtikrinti aukščiausi atsakomybės ir kompetencijos standartai, padidintas skrydžių vadovų paslaugų prieinamumas, skatinama abipusiškai pripažinti licencijas ir kartu siekiama apskritai padidinti oro eismo saugą ir darbuotojų kompetenciją;

| (3) | skrydžių vadovai, taip pat jų mokyme, testavime, tikrinime ar medicininėse apžiūrose dalyvaujantys asmenys ir organizacijos turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 216/2008 Vb priede nustatytus atitinkamus esminius reikalavimus. Nustačius, kad skrydžių vadovai, taip pat jų mokyme dalyvaujantys asmenys ir organizacijos atitinka esminius reikalavimus, pagal tą reglamentą jiems turėtų būti išduotas pažymėjimas arba licencija; |
| --- | --- |

(3)

skrydžių vadovai, taip pat jų mokyme, testavime, tikrinime ar medicininėse apžiūrose dalyvaujantys asmenys ir organizacijos turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 216/2008 Vb priede nustatytus atitinkamus esminius reikalavimus. Nustačius, kad skrydžių vadovai, taip pat jų mokyme dalyvaujantys asmenys ir organizacijos atitinka esminius reikalavimus, pagal tą reglamentą jiems turėtų būti išduotas pažymėjimas arba licencija;

| (4) | įrodyta, kad licencija, nustatyta 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/23/EB dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos (3), padėjo sėkmingai pasiekti, kad būtų pripažįstamas ypatingas skrydžių vadovų vaidmuo užtikrinant saugų skrydžių valdymą. Nustačius visoje Sąjungoje taikomus kompetencijos standartus, šioje srityje sumažėjo susiskaidymas, o oro navigacijos paslaugų teikėjams regionuose vis glaudžiau bendradarbiaujant, darbo organizavimas tapo veiksmingesnis. Todėl bendros skrydžių vadovų licencijavimo sistemos palaikymas ir tobulinimas Sąjungoje yra esminis Europos skrydžių valdymo sistemos elementas; |
| --- | --- |

(4)

įrodyta, kad licencija, nustatyta 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/23/EB dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos (3), padėjo sėkmingai pasiekti, kad būtų pripažįstamas ypatingas skrydžių vadovų vaidmuo užtikrinant saugų skrydžių valdymą. Nustačius visoje Sąjungoje taikomus kompetencijos standartus, šioje srityje sumažėjo susiskaidymas, o oro navigacijos paslaugų teikėjams regionuose vis glaudžiau bendradarbiaujant, darbo organizavimas tapo veiksmingesnis. Todėl bendros skrydžių vadovų licencijavimo sistemos palaikymas ir tobulinimas Sąjungoje yra esminis Europos skrydžių valdymo sistemos elementas;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1108/2009 (4) Direktyva 2006/23/EB panaikinta. Tačiau Direktyvos 2006/23/EB nuostatos ir toliau taikomos, kol bus pradėtos taikyti Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8c straipsnio 10 dalyje nurodytos priemonės. Tos priemonės nustatomos šiame reglamente; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1108/2009 (4) Direktyva 2006/23/EB panaikinta. Tačiau Direktyvos 2006/23/EB nuostatos ir toliau taikomos, kol bus pradėtos taikyti Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8c straipsnio 10 dalyje nurodytos priemonės. Tos priemonės nustatomos šiame reglamente;

| (6) | šio reglamento nuostatos atspindi tai, kas skrydžių vadovų mokymo srityje yra šiuolaikiškiausia, įskaitant geriausią patirtį, taip pat mokslo ir technikos pažangą. Tos nuostatos parengtos remiantis Direktyva 2006/23/EB; jose numatoma, kad valstybės narės bendrai perkeltų 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pasirašyta Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija nustatytus standartus ir rekomenduojamą praktiką ir 1960 m. gruodžio 13 d. tarptautine konvencija įsteigtos Europos saugios oro navigacijos organizacijos (Eurokontrolės) priimtus saugos reguliavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(6)

šio reglamento nuostatos atspindi tai, kas skrydžių vadovų mokymo srityje yra šiuolaikiškiausia, įskaitant geriausią patirtį, taip pat mokslo ir technikos pažangą. Tos nuostatos parengtos remiantis Direktyva 2006/23/EB; jose numatoma, kad valstybės narės bendrai perkeltų 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pasirašyta Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija nustatytus standartus ir rekomenduojamą praktiką ir 1960 m. gruodžio 13 d. tarptautine konvencija įsteigtos Europos saugios oro navigacijos organizacijos (Eurokontrolės) priimtus saugos reguliavimo reikalavimus;

| (7) | siekiant užtikrinti, kad bendri skrydžių vadovų licencijavimo ir sveikatos pažymėjimų reikalavimai būtų taikomi vienodai, valstybių narių kompetentingos institucijos ir tam tikrais atvejais Europos aviacijos saugos agentūra (toliau – Agentūra) turėtų taikyti bendrą tų reikalavimų atitikties vertinimo tvarką; kad būtų lengviau užtikrinti būtiną vienodą reguliavimą, Agentūra turėtų parengti sertifikavimo specifikacijas, priimtinas atitikties priemones ir rekomendacinę medžiagą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti, kad bendri skrydžių vadovų licencijavimo ir sveikatos pažymėjimų reikalavimai būtų taikomi vienodai, valstybių narių kompetentingos institucijos ir tam tikrais atvejais Europos aviacijos saugos agentūra (toliau – Agentūra) turėtų taikyti bendrą tų reikalavimų atitikties vertinimo tvarką; kad būtų lengviau užtikrinti būtiną vienodą reguliavimą, Agentūra turėtų parengti sertifikavimo specifikacijas, priimtinas atitikties priemones ir rekomendacinę medžiagą;

| (8) | dėl konkrečių Sąjungos oro eismo ypatybių reikia nustatyti ir veiksmingai taikyti bendrus skrydžių vadovų, kuriuos samdo oro navigacijos paslaugų teikėjai, visuomenei teikiantys oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugas, kompetencijos standartus; |
| --- | --- |

(8)

dėl konkrečių Sąjungos oro eismo ypatybių reikia nustatyti ir veiksmingai taikyti bendrus skrydžių vadovų, kuriuos samdo oro navigacijos paslaugų teikėjai, visuomenei teikiantys oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugas, kompetencijos standartus;

| (9) | tačiau valstybės narės, kiek įmanoma, turėtų užtikrinti, kad paslaugų, kurias visuomenei teikia arba kurių prieinamumą užtikrina karinis personalas, saugos lygis būtų bent lygiavertis lygiui, būtinam pagal Pagrindinio reglamento Vb priede nustatytus esminius reikalavimus. Todėl valstybės narės taip pat gali nuspręsti šį reglamentą taikyti savo kariniam personalui, visuomenei teikiančiam to reglamento 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas paslaugas; |
| --- | --- |

(9)

tačiau valstybės narės, kiek įmanoma, turėtų užtikrinti, kad paslaugų, kurias visuomenei teikia arba kurių prieinamumą užtikrina karinis personalas, saugos lygis būtų bent lygiavertis lygiui, būtinam pagal Pagrindinio reglamento Vb priede nustatytus esminius reikalavimus. Todėl valstybės narės taip pat gali nuspręsti šį reglamentą taikyti savo kariniam personalui, visuomenei teikiančiam to reglamento 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas paslaugas;

| (10) | institucijos, kurios prižiūri ir tikrina, kaip laikomasi reikalavimų, turėtų būti pakankamai nepriklausomos nuo oro navigacijos paslaugų teikėjų ir mokymo paslaugų teikėjų. Institucijos taip pat privalo sugebėti veiksmingai atlikti savo užduotis. Pagal šį reglamentą paskirta kompetentinga institucija gali būti ta pati įstaiga ar įstaigos, kuri (-ios) yra paskirta (-os) arba įsteigta (-os) pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (5), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009, 4 straipsnį. Pagal šį reglamentą Agentūra turėtų veikti kaip kompetentinga institucija, kuri ne valstybių narių teritorijoje esančioms skrydžių vadovų mokymo organizacijoms ir prireikus jų darbuotojams išduoda sertifikatus ir atnaujina jų galiojimą; |
| --- | --- |

(10)

institucijos, kurios prižiūri ir tikrina, kaip laikomasi reikalavimų, turėtų būti pakankamai nepriklausomos nuo oro navigacijos paslaugų teikėjų ir mokymo paslaugų teikėjų. Institucijos taip pat privalo sugebėti veiksmingai atlikti savo užduotis. Pagal šį reglamentą paskirta kompetentinga institucija gali būti ta pati įstaiga ar įstaigos, kuri (-ios) yra paskirta (-os) arba įsteigta (-os) pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (5), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009, 4 straipsnį. Pagal šį reglamentą Agentūra turėtų veikti kaip kompetentinga institucija, kuri ne valstybių narių teritorijoje esančioms skrydžių vadovų mokymo organizacijoms ir prireikus jų darbuotojams išduoda sertifikatus ir atnaujina jų galiojimą;

| (11) | oro navigacijos paslaugas gali teikti tik aukštos kvalifikacijos darbuotojai, kurių kompetenciją galima įrodyti keliais būdais. Skrydžių valdymo srityje tinkamas būdas yra išlaikyti bendrą Sąjungos skydžių vadovų licencijavimo sistemą, pagal kurią kiekvienam skrydžių vadovui turėtų būti išduodamas diplomas. Licencijoje pateikiamoje kvalifikacijoje turėtų būti nurodyta oro eismo paslaugos, kurią skrydžių vadovas yra kompetentingas teikti, rūšis. Į licenciją įtrauktuose patvirtinimuose taip pat nurodomi konkretūs skrydžių vadovo gebėjimai ir kompetentingų institucijų suteiktas leidimas teikti paslaugas konkrečiam sektoriui ar sektorių grupei. Todėl, išduodamos licencijas arba pratęsdamos patvirtinimų galiojimą, institucijos turėtų turėti galimybę įvertinti skrydžių vadovų kompetenciją. Jeigu dėl kompetencijos kyla abejonių, kompetentingos institucijos taip pat turėtų turėti galimybę sustabdyti licencijos, kvalifikacijų ar patvirtinimų galiojimą; |
| --- | --- |

(11)

oro navigacijos paslaugas gali teikti tik aukštos kvalifikacijos darbuotojai, kurių kompetenciją galima įrodyti keliais būdais. Skrydžių valdymo srityje tinkamas būdas yra išlaikyti bendrą Sąjungos skydžių vadovų licencijavimo sistemą, pagal kurią kiekvienam skrydžių vadovui turėtų būti išduodamas diplomas. Licencijoje pateikiamoje kvalifikacijoje turėtų būti nurodyta oro eismo paslaugos, kurią skrydžių vadovas yra kompetentingas teikti, rūšis. Į licenciją įtrauktuose patvirtinimuose taip pat nurodomi konkretūs skrydžių vadovo gebėjimai ir kompetentingų institucijų suteiktas leidimas teikti paslaugas konkrečiam sektoriui ar sektorių grupei. Todėl, išduodamos licencijas arba pratęsdamos patvirtinimų galiojimą, institucijos turėtų turėti galimybę įvertinti skrydžių vadovų kompetenciją. Jeigu dėl kompetencijos kyla abejonių, kompetentingos institucijos taip pat turėtų turėti galimybę sustabdyti licencijos, kvalifikacijų ar patvirtinimų galiojimą;

| (12) | pripažįstant būtinybę dar labiau stiprinti saugos kultūrą, ypač integruojant patikimus pranešimus apie incidentus ir sąžiningumo kultūrą, kad iš incidentų būtų galima gauti patirties, šiuo reglamentu neturėtų būti nustatytas automatinis ryšys tarp incidento ir licencijos, kvalifikacijos ar patvirtinimo galiojimo sustabdymo. Licencijos panaikinimas turėtų būti taikomas kaip kraštutinė priemonė išimtiniais atvejais; |
| --- | --- |

(12)

pripažįstant būtinybę dar labiau stiprinti saugos kultūrą, ypač integruojant patikimus pranešimus apie incidentus ir sąžiningumo kultūrą, kad iš incidentų būtų galima gauti patirties, šiuo reglamentu neturėtų būti nustatytas automatinis ryšys tarp incidento ir licencijos, kvalifikacijos ar patvirtinimo galiojimo sustabdymo. Licencijos panaikinimas turėtų būti taikomas kaip kraštutinė priemonė išimtiniais atvejais;

| (13) | kad valstybės narės labiau pasitikėtų viena kitos skrydžių vadovų licencijavimo sistemomis, būtinos bendros licencijų gavimo ir jų galiojimo užtikrinimo taisyklės. Todėl, siekiant užtikrinti aukščiausio lygio saugą, svarbu nustatyti skrydžių vadovams taikomus vienodus mokymo, kvalifikacijos, kompetencijos ir teisės užsiimti profesine veikla reikalavimus. Taip turėtų būti sudarytos sąlygos teikti saugias aukštos kokybės skrydžių valdymo paslaugas ir prisidėti prie to, kad licencijos būtų pripažįstamos visoje Sąjungoje, o tai padėtų užtikrinti didesnę judėjimo laisvę ir daugiau galimybių naudotis skrydžių vadovų paslaugomis; |
| --- | --- |

(13)

kad valstybės narės labiau pasitikėtų viena kitos skrydžių vadovų licencijavimo sistemomis, būtinos bendros licencijų gavimo ir jų galiojimo užtikrinimo taisyklės. Todėl, siekiant užtikrinti aukščiausio lygio saugą, svarbu nustatyti skrydžių vadovams taikomus vienodus mokymo, kvalifikacijos, kompetencijos ir teisės užsiimti profesine veikla reikalavimus. Taip turėtų būti sudarytos sąlygos teikti saugias aukštos kokybės skrydžių valdymo paslaugas ir prisidėti prie to, kad licencijos būtų pripažįstamos visoje Sąjungoje, o tai padėtų užtikrinti didesnę judėjimo laisvę ir daugiau galimybių naudotis skrydžių vadovų paslaugomis;

| (14) | šiuo reglamentu neturėtų būti sudaroma sąlygų išvengti galiojančių nacionalinių nuostatų, reglamentuojančių darbdavio ir skrydžių vadovo licenciją siekiančio gauti pareiškėjo darbo santykiams taikomas teises ir pareigas; |
| --- | --- |

(14)

šiuo reglamentu neturėtų būti sudaroma sąlygų išvengti galiojančių nacionalinių nuostatų, reglamentuojančių darbdavio ir skrydžių vadovo licenciją siekiančio gauti pareiškėjo darbo santykiams taikomas teises ir pareigas;

| (15) | kad gebėjimus būtų galima palyginti visoje Sąjungoje, jie turi būti aiškiai ir visiems priimtinu būdu susisteminti. Tai padės užtikrinti saugą ne tik vieno oro navigacijos paslaugų teikėjo kontroliuojamoje oro erdvėje, bet visų pirma esant skirtingų paslaugų teikėjų sąveikai; |
| --- | --- |

(15)

kad gebėjimus būtų galima palyginti visoje Sąjungoje, jie turi būti aiškiai ir visiems priimtinu būdu susisteminti. Tai padės užtikrinti saugą ne tik vieno oro navigacijos paslaugų teikėjo kontroliuojamoje oro erdvėje, bet visų pirma esant skirtingų paslaugų teikėjų sąveikai;

| (16) | daugelio incidentų ir nelaimingų atsitikimų atveju didelę reikšmę turi ryšiai. Todėl šiame reglamente nustatomi skrydžių vadovams taikomi išsamūs kalbos mokėjimo reikalavimai. Tie reikalavimai grindžiami Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) patvirtintais reikalavimais; jais remiantis užtikrinamas šių tarptautiniu lygmeniu pripažįstamų standartų taikymas. Taikant su kalba susijusius reikalavimus, būtina laikytis nediskriminavimo, skaidrumo ir proporcingumo principų, kad būtų skatinamas laisvas judėjimas ir kartu užtikrinama sauga; |
| --- | --- |

(16)

daugelio incidentų ir nelaimingų atsitikimų atveju didelę reikšmę turi ryšiai. Todėl šiame reglamente nustatomi skrydžių vadovams taikomi išsamūs kalbos mokėjimo reikalavimai. Tie reikalavimai grindžiami Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) patvirtintais reikalavimais; jais remiantis užtikrinamas šių tarptautiniu lygmeniu pripažįstamų standartų taikymas. Taikant su kalba susijusius reikalavimus, būtina laikytis nediskriminavimo, skaidrumo ir proporcingumo principų, kad būtų skatinamas laisvas judėjimas ir kartu užtikrinama sauga;

| (17) | pradinio mokymo tikslai apibūdinti Eurokontrolės narių prašymu parengtoje Eurokontrolės skrydžių vadovų bendrojo pagrindinio pradinio mokymo turinio specifikacijoje ir yra laikomi tinkamais standartais. Padalinio mokymo srityje visuotinai pripažintų standartų trūkumą būtina kompensuoti įvairiomis aukštus kompetencijos standartus užtikrinančiomis priemonėmis, įskaitant egzaminuotojų ir kompetencijos vertintojų patvirtinimą. Tai svarbu dar ir dėl to, kad mokymas padalinyje labai daug kainuoja ir yra labai svarbus saugai. ICAO parengė standartus ir tose srityse, kuriose bendri Europos mokymo reikalavimai nenustatyti. Jeigu Europos mokymo reikalavimų nėra, valstybės narės gali remtis tokiais ICAO standartais; |
| --- | --- |

(17)

pradinio mokymo tikslai apibūdinti Eurokontrolės narių prašymu parengtoje Eurokontrolės skrydžių vadovų bendrojo pagrindinio pradinio mokymo turinio specifikacijoje ir yra laikomi tinkamais standartais. Padalinio mokymo srityje visuotinai pripažintų standartų trūkumą būtina kompensuoti įvairiomis aukštus kompetencijos standartus užtikrinančiomis priemonėmis, įskaitant egzaminuotojų ir kompetencijos vertintojų patvirtinimą. Tai svarbu dar ir dėl to, kad mokymas padalinyje labai daug kainuoja ir yra labai svarbus saugai. ICAO parengė standartus ir tose srityse, kuriose bendri Europos mokymo reikalavimai nenustatyti. Jeigu Europos mokymo reikalavimų nėra, valstybės narės gali remtis tokiais ICAO standartais;

| (18) | Eurokontrolės valstybių narių prašymu parengti medicinos reikalavimai laikomi tinkamais standartais, kad būtų užtikrinta atitiktis šiam reglamentui. Visų pirma sveikatos pažymėjimai turėtų būti išduodami laikantis reikalavimų, kuriuos Eurokontrolė nustatė skrydžių vadovų Europos 3 klasės sveikatos pažymėjimui; |
| --- | --- |

(18)

Eurokontrolės valstybių narių prašymu parengti medicinos reikalavimai laikomi tinkamais standartais, kad būtų užtikrinta atitiktis šiam reglamentui. Visų pirma sveikatos pažymėjimai turėtų būti išduodami laikantis reikalavimų, kuriuos Eurokontrolė nustatė skrydžių vadovų Europos 3 klasės sveikatos pažymėjimui;

| (19) | atsižvelgiant į saugą, mokymo organizacijų sertifikavimas turėtų būti laikomas vienu iš lemiamų skrydžių vadovų mokymo kokybės gerinimo veiksnių. Todėl reikia nustatyti reikalavimus mokymo organizacijoms. Mokymas turėtų būti laikomas į oro navigacijos paslaugas panašia paslauga, kuriai taip pat turėtų būti taikomas sertifikavimo procesas. Šiuo reglamentu turėtų būti suteikta galimybė mokymą sertifikuoti pagal mokymo rūšį, mokymo paslaugų rinkinį arba mokymo ir oro navigacijos paslaugų rinkinį, nepamirštant konkrečių mokymo ypatybių; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į saugą, mokymo organizacijų sertifikavimas turėtų būti laikomas vienu iš lemiamų skrydžių vadovų mokymo kokybės gerinimo veiksnių. Todėl reikia nustatyti reikalavimus mokymo organizacijoms. Mokymas turėtų būti laikomas į oro navigacijos paslaugas panašia paslauga, kuriai taip pat turėtų būti taikomas sertifikavimo procesas. Šiuo reglamentu turėtų būti suteikta galimybė mokymą sertifikuoti pagal mokymo rūšį, mokymo paslaugų rinkinį arba mokymo ir oro navigacijos paslaugų rinkinį, nepamirštant konkrečių mokymo ypatybių;

| (20) | šiuo reglamentu patvirtinama ilgametė Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika abipusio diplomų pripažinimo ir laisvo darbuotojų judėjimo srityje. Proporcingumo principas, racionalus kompensavimo priemonių taikymo pagrindimas ir galimybės naudotis atitinkamomis apeliacijos procedūromis užtikrinimas yra pagrindiniai principai, kuriuos oro eismo valdymo sektoriuje būtina taikyti aktyviau. Valstybės narės turėtų turėti teisę atsisakyti pripažinti ne pagal šį reglamentą išduotas licencijas. Šiuo reglamentu siekiama užtikrinti abipusį licencijų pripažinimą, todėl juo nereguliuojamos su galimybe įsidarbinti susijusios sąlygos; |
| --- | --- |

(20)

šiuo reglamentu patvirtinama ilgametė Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika abipusio diplomų pripažinimo ir laisvo darbuotojų judėjimo srityje. Proporcingumo principas, racionalus kompensavimo priemonių taikymo pagrindimas ir galimybės naudotis atitinkamomis apeliacijos procedūromis užtikrinimas yra pagrindiniai principai, kuriuos oro eismo valdymo sektoriuje būtina taikyti aktyviau. Valstybės narės turėtų turėti teisę atsisakyti pripažinti ne pagal šį reglamentą išduotas licencijas. Šiuo reglamentu siekiama užtikrinti abipusį licencijų pripažinimą, todėl juo nereguliuojamos su galimybe įsidarbinti susijusios sąlygos;

| (21) | skrydžių vadovo profesijai įtakos turi technikos inovacijos – dėl to šios profesijos atstovams būtina reguliariai atnaujinti įgūdžius. Būtinas šio reglamento pritaikymas atsižvelgiant į technikos raidą ir mokslo pažangą turėtų būti atliekamas taikant atitinkamą procedūrą su tikrinimu, kaip numatyta Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje (6); |
| --- | --- |

(21)

skrydžių vadovo profesijai įtakos turi technikos inovacijos – dėl to šios profesijos atstovams būtina reguliariai atnaujinti įgūdžius. Būtinas šio reglamento pritaikymas atsižvelgiant į technikos raidą ir mokslo pažangą turėtų būti atliekamas taikant atitinkamą procedūrą su tikrinimu, kaip numatyta Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje (6);

| (22) | šis reglamentas gali turėti įtakos skrydžių vadovų kasdienei darbo praktikai. Socialinius partnerius reikėtų tinkamai informuoti ir su jais konsultuotis dėl visų priemonių, kurios turi reikšmingų socialinių pasekmių.
  Todėl su socialiniais partneriais konsultuotasi taikant Agentūros pagreitintą procedūrą. Dėl paskesnių įgyvendinimo priemonių, kurių imasi Komisija, reikėtų tinkamai konsultuotis su Sektorių dialogo komitetu, įkurtu 1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimu 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (7); |
| --- | --- |

(22)

šis reglamentas gali turėti įtakos skrydžių vadovų kasdienei darbo praktikai. Socialinius partnerius reikėtų tinkamai informuoti ir su jais konsultuotis dėl visų priemonių, kurios turi reikšmingų socialinių pasekmių.

Todėl su socialiniais partneriais konsultuotasi taikant Agentūros pagreitintą procedūrą. Dėl paskesnių įgyvendinimo priemonių, kurių imasi Komisija, reikėtų tinkamai konsultuotis su Sektorių dialogo komitetu, įkurtu 1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimu 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (7);

| (23) | su amžiumi, medicinos reikalavimais, išsilavinimo reikalavimais ir pradiniu mokymu susijusios licencijos gavimo bendrosios sąlygos neturėtų turėti įtakos galiojančių licencijų turėtojams. Siekiant visiems licencijų turėtojams ir kompetentingoms institucijoms užtikrinti tolesnį esamų licencijomis suteiktų teisių galiojimą ir sklandų perėjimą, turėtų būti laikoma, kad pagal Direktyvą 2006/23/EB valstybių narių išduotos licencijos ir sveikatos pažymėjimai yra išduoti pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(23)

su amžiumi, medicinos reikalavimais, išsilavinimo reikalavimais ir pradiniu mokymu susijusios licencijos gavimo bendrosios sąlygos neturėtų turėti įtakos galiojančių licencijų turėtojams. Siekiant visiems licencijų turėtojams ir kompetentingoms institucijoms užtikrinti tolesnį esamų licencijomis suteiktų teisių galiojimą ir sklandų perėjimą, turėtų būti laikoma, kad pagal Direktyvą 2006/23/EB valstybių narių išduotos licencijos ir sveikatos pažymėjimai yra išduoti pagal šį reglamentą;

| (24) | kad būtų galima toliau taikyti skirtingą nacionalinę praktiką, susijusią su dalykais, dėl kurių per pagreitintą procedūrą, taikytą šioms pirmojo etapo įgyvendinimo priemonėms, bendros taisyklės dar nenustatytos, turėtų būti numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos; |
| --- | --- |

(24)

kad būtų galima toliau taikyti skirtingą nacionalinę praktiką, susijusią su dalykais, dėl kurių per pagreitintą procedūrą, taikytą šioms pirmojo etapo įgyvendinimo priemonėms, bendros taisyklės dar nenustatytos, turėtų būti numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos;

| (25) | kad galėtų Komisijai pateikti nuomonę, kuri apimtų ir galimus šio reglamento pakeitimus, Agentūra turėtų įvertinti Europos skrydžių vadovų licencijavimo sistemą ir kitus patobulinimus, būtinus siekiant užtikrinti „visuotinį su aviacija susijusį sisteminį požiūrį“ ir tai, kad būtų visapusiškai laikomasi Reglamento (EB) Nr. 216/2008 Vb priede apibūdintų esminių reikalavimų; |
| --- | --- |

(25)

kad galėtų Komisijai pateikti nuomonę, kuri apimtų ir galimus šio reglamento pakeitimus, Agentūra turėtų įvertinti Europos skrydžių vadovų licencijavimo sistemą ir kitus patobulinimus, būtinus siekiant užtikrinti „visuotinį su aviacija susijusį sisteminį požiūrį“ ir tai, kad būtų visapusiškai laikomasi Reglamento (EB) Nr. 216/2008 Vb priede apibūdintų esminių reikalavimų;

| (26) | šioje nuomonėje taip pat turėtų būti aptariami tie dalykai, dėl kurių pirmame etape taikant pagreitintą procedūrą nebuvo galimybės vietoj skirtingos nacionalinės praktikos nustatyti bendras taisykles, taigi siūloma tam tikrais atvejais laikinai toliau taikyti valstybių narių nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(26)

šioje nuomonėje taip pat turėtų būti aptariami tie dalykai, dėl kurių pirmame etape taikant pagreitintą procedūrą nebuvo galimybės vietoj skirtingos nacionalinės praktikos nustatyti bendras taisykles, taigi siūloma tam tikrais atvejais laikinai toliau taikyti valstybių narių nacionalinės teisės aktus;

| (27) | šiame reglamente numatytos priemonės pagrįstos pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį Agentūros paskelbta nuomone; |
| --- | --- |

(27)

šiame reglamente numatytos priemonės pagrįstos pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį Agentūros paskelbta nuomone;

| (28) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(28)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Tikslas

Šio reglamento tikslas – sugriežtinti saugos standartus ir pagerinti Sąjungos skrydžių valdymo sistemos veikimą išduodant bendrais licencijavimo reikalavimais grindžiamas skrydžių vadovo licencijas.

2 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos išsamios skrydžių vadovų ir skrydžių vadovų mokinių licencijų, susijusių kvalifikacijų, patvirtinimų, sveikatos pažymėjimų ir mokymo organizacijų sertifikatų išdavimo, galiojimo sustabdymo ir panaikinimo taisyklės, taip pat jų galiojimo, atnaujinimo, galiojimo patvirtinimo ir naudojimo sąlygos.

2.   Šis reglamentas taikomas:

| (a) | skrydžių vadovams mokiniams, |
| --- | --- |

(a)

skrydžių vadovams mokiniams,

| (b) | skrydžių vadovams, vykdantiems savo funkcijas Reglamento (EB) Nr. 216/2008 taikymo srityje, ir |
| --- | --- |

(b)

skrydžių vadovams, vykdantiems savo funkcijas Reglamento (EB) Nr. 216/2008 taikymo srityje, ir

| (c) | asmenims ir organizacijoms, susijusiems su pareiškėjų licencijavimu, mokymu, testavimu, tikrinimu ar medicinine apžiūra pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(c)

asmenims ir organizacijoms, susijusiems su pareiškėjų licencijavimu, mokymu, testavimu, tikrinimu ar medicinine apžiūra pagal šį reglamentą.

3.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 1 straipsnio 3 dalį valstybės narės, kiek įmanoma, užtikrina, kad to reglamento 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų paslaugų, kurias visuomenei teikia arba kurių prieinamumą užtikrina karinis personalas, saugos lygis būtų bent lygiavertis lygiui, būtinam pagal to reglamento Vb priede nustatytus esminius reikalavimus.

4.   Siekiant, kad Europos oro erdvėje būtų užtikrintas suderintas saugos lygis, valstybės narės gali nuspręsti šį reglamentą taikyti savo kariniam personalui, visuomenei teikiančiam to reglamento 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas paslaugas.

5.   Skrydžių valdymo paslaugas, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008, teikia tik skrydžių vadovai, kuriems licencija išduota pagal šį reglamentą.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   skrydžių valdymo paslauga– paslauga, teikiama siekiant išvengti orlaivių susidūrimo tarpusavyje ir su kliūtimis manevravimo zonoje, taip pat paspartinti ir užtikrinti tvarkingą oro eismą;

2.   oro navigacijos paslaugų teikėjai– viešieji arba privatieji subjektai, teikiantys bendrojo oro eismo oro navigacijos paslaugas;

3.   bendrasis oro eismas– visas civilinių orlaivių judėjimas, taip pat visas valstybės orlaivių (įskaitant karinius, muitinės ir policijos orlaivius) judėjimas, atitinkantis ICAO nustatytą tvarką;

4.   licencija– pagal šį reglamentą išduotas ir patvirtintas bet kokio pavadinimo pažymėjimas, kurio teisėtam turėtojui suteikiama teisė teikti skrydžių valdymo paslaugas, atitinkančias tame pažymėjime nustatytą kvalifikaciją ir patvirtinimus;

5.   kvalifikacija– licencijoje nurodytas arba su ja susijęs ir jos dalį sudarantis leidimas, kuriame nustatytos su tokia licencija susijusios konkrečios sąlygos, teisės arba apribojimai;

6.   kvalifikacijos patvirtinimas– licencijoje nurodytas ir jos dalį sudarantis leidimas, kuriame nurodytos su atitinkama kvalifikacija susijusios konkrečios sąlygos, teisės arba apribojimai;

7.   padalinio patvirtinimas– licencijoje nurodytas ir jos dalį sudarantis leidimas, kuriame pateikta ICAO vietos nuoroda ir nurodyti sektoriai, kuriuose licencijos turėtojas yra kompetentingas dirbti, ir (arba) pareigos, kurias licencijos turėtojas yra kompetentingas eiti;

8.   kalbos mokėjimo patvirtinimas– licencijoje nurodytas ir jos dalį sudarantis leidimas, kuriame nurodytas licencijos turėtojo kalbos mokėjimo lygis;

9.   instruktoriaus patvirtinimas– licencijoje nurodytas ir jos dalį sudarantis leidimas, kuriame nurodyta, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas instruktuoti darbo vietoje;

10.   ICAO vietos nuoroda– pagal ICAO vadove DOC 7910 nustatytas taisykles sudarytas keturių raidžių kodas, kuriuo žymima aviacijos fiksuotosios stoties vieta;

11.   sektorius– skrydžių valdymo rajono ir (arba) skrydžių informacijos regiono (viršutinio regiono) dalis;

12.   mokymas– teorinių kursų, praktinių pratybų, įskaitant naudojimąsi treniruokliais, ir mokymo darbo vietoje visuma, būtina siekiant įgyti ir išlaikyti gebėjimus teikti saugaus aukštos kokybės skrydžių valdymo paslaugas; mokymą sudaro:

13.   mokymo organizacija– organizacija, turinti kompetentingos institucijos išduotą sertifikatą teikti vienos ar kelių rūšių mokymo paslaugas;

14.   padalinio kompetencijos programa– patvirtinta programa, kurioje nurodoma, kaip padalinyje užtikrinama jame dirbančių licencijų turėtojų kompetencija;

15.   padalinio mokymo planas– patvirtintas planas, kuriame išsamiai apibūdinami procesai ir nustatomas laikas, būtinas, kad būtų galima vietos rajone taikyti padalinio procedūras, prižiūrint mokymo darbo vietoje instruktoriui.

4 straipsnis

Kompetentinga institucija

Šiame reglamente kompetentinga institucija yra institucija, kurią kiekviena valstybė narė paskiria ar įsteigia kaip nacionalinę priežiūros instituciją pagal šį reglamentą tokiai institucijai nustatytoms užduotims vykdyti; tik 27 straipsnyje nurodyto mokymo organizacijų sertifikavimo atveju kompetentinga institucija yra:

| a) | institucija, paskirta ar įsteigta valstybės narės, kurioje yra pareiškėjo pagrindinė veiklos vieta arba, jei yra, jo registruotoji būstinė, nebent valstybių narių arba kompetentingų institucijų dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose nustatyta kitaip; |
| --- | --- |

a)

institucija, paskirta ar įsteigta valstybės narės, kurioje yra pareiškėjo pagrindinė veiklos vieta arba, jei yra, jo registruotoji būstinė, nebent valstybių narių arba kompetentingų institucijų dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose nustatyta kitaip;

| b) | Agentūra, jeigu pareiškėjo pagrindinė veiklos vieta arba, jei yra, jo registruotoji būstinė yra ne valstybių narių teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

Agentūra, jeigu pareiškėjo pagrindinė veiklos vieta arba, jei yra, jo registruotoji būstinė yra ne valstybių narių teritorijoje.

II SKYRIUS

LICENCIJOS, KVALIFIKACIJOS IR PATVIRTINIMAI

5 straipsnis

Paraiška išduoti licenciją, kvalifikaciją ir patvirtinimą ir jų išdavimas

1.   Paraiška išduoti licenciją, susijusią kvalifikaciją ir (arba) patvirtinimą, patvirtinti arba atnaujinti jų galiojimą teikiama kompetentingai institucijai tos institucijos nustatyta tvarka.

2.   Su paraiška pateikiami įrodymai, kad pareiškėjas yra kompetentingas vykdyti skrydžių vadovo arba skrydžių vadovo mokinio funkcijas pagal šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Pareiškėjo kompetencijos įrodymai susiję su žiniomis, patirtimi, gebėjimais ir kalbos mokėjimu.

3.   Licencija atitinka I priede nustatytas specifikacijas, joje pateikiama visa atitinkama informacija, susijusi su tokiu dokumentu suteikiamomis teisėmis.

4.   Licencija priklauso asmeniui, kuriam ji suteikiama ir kuris ją pasirašo.

6 straipsnis

Licencijų, kvalifikacijų ir patvirtinimų galiojimo sustabdymas ir jų panaikinimas

Pagal 22 straipsnio 2 dalį:

| a) | licencijos, kvalifikacijos arba patvirtinimo galiojimą galima sustabdyti, jeigu kyla abejonių dėl skrydžių vadovo kompetencijos arba padaromas nusižengimas; |
| --- | --- |

a)

licencijos, kvalifikacijos arba patvirtinimo galiojimą galima sustabdyti, jeigu kyla abejonių dėl skrydžių vadovo kompetencijos arba padaromas nusižengimas;

| b) | licencija gali būti panaikinta didelio aplaidumo arba piktnaudžiavimo atvejais. |
| --- | --- |

b)

licencija gali būti panaikinta didelio aplaidumo arba piktnaudžiavimo atvejais.

7 straipsnis

Naudojimasis licencijomis suteikiamomis teisėmis

Licencija suteiktomis teisėmis naudojamasi, jeigu galioja kvalifikacijos, patvirtinimai ir sveikatos pažymėjimas.

8 straipsnis

Skrydžių vadovo mokinio licencija

1.   Skrydžių vadovo mokinio licencijos turėtojams leidžiama teikti skrydžių valdymo paslaugas prižiūrimiems mokymo darbo vietoje instruktoriaus pagal jų licencijoje nurodytą (-as) kvalifikaciją (-as) ir kvalifikacijos patvirtinimą (-us).

2.   Skrydžių vadovo mokinio licenciją siekiantys gauti pareiškėjai turi:

| a) | būti bent 18 metų; |
| --- | --- |

a)

būti bent 18 metų;

| b) | turėti bent diplomą, kuriuo suteikiama teisė pradėti universitetines ar lygiavertes studijas, arba kokį kitą viduriniojo mokslo baigimo pažymėjimą, kuriuo jiems suteikiama teisė išklausyti skrydžių vadovo mokymo programą; |
| --- | --- |

b)

turėti bent diplomą, kuriuo suteikiama teisė pradėti universitetines ar lygiavertes studijas, arba kokį kitą viduriniojo mokslo baigimo pažymėjimą, kuriuo jiems suteikiama teisė išklausyti skrydžių vadovo mokymo programą;

| c) | būti sėkmingai baigę su kvalifikacija ir, jeigu taikoma, su kvalifikacijos patvirtinimu susijusį patvirtintą pradinį mokymą, kaip nustatyta II priedo A dalyje; |
| --- | --- |

c)

būti sėkmingai baigę su kvalifikacija ir, jeigu taikoma, su kvalifikacijos patvirtinimu susijusį patvirtintą pradinį mokymą, kaip nustatyta II priedo A dalyje;

| d) | turėti galiojantį sveikatos pažymėjimą; |
| --- | --- |

d)

turėti galiojantį sveikatos pažymėjimą;

| e) | būti pasiekę atitinkamą kalbos mokėjimo lygį pagal 13 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

e)

būti pasiekę atitinkamą kalbos mokėjimo lygį pagal 13 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

3.   Skrydžių vadovo mokinio licencijoje nurodomas kalbos mokėjimo patvirtinimas (-ai), bent viena kvalifikacija ir, jeigu taikoma, vienas kvalifikacijos patvirtinimas.

9 straipsnis

Skrydžių vadovo licencija

1.   Skrydžių vadovo licencijos turėtojams leidžiama teikti skrydžių valdymo paslaugas pagal jų licencijoje nurodytas kvalifikacijas ir patvirtinimus.

2.   Skrydžių vadovo licencija suteikiamos teisės apima 8 straipsnio 1 dalyje nustatytas skrydžių vadovo mokinio licencija suteikiamas teises.

3.   Skrydžių vadovo licenciją siekiantys gauti pareiškėjai turi:

| a) | būti bent 21 metų, tačiau tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės gali nustatyti žemesnę amžiaus ribą; |
| --- | --- |

a)

būti bent 21 metų, tačiau tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės gali nustatyti žemesnę amžiaus ribą;

| b) | turėti skrydžių vadovo mokinio licenciją; |
| --- | --- |

b)

turėti skrydžių vadovo mokinio licenciją;

| c) | būti baigę mokymus pagal patvirtintą padalinio mokymo planą ir sėkmingai išlaikę atitinkamus egzaminus arba atitinkamai įvertinti pagal II priedo B dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

būti baigę mokymus pagal patvirtintą padalinio mokymo planą ir sėkmingai išlaikę atitinkamus egzaminus arba atitinkamai įvertinti pagal II priedo B dalyje nustatytus reikalavimus;

| d) | turėti galiojantį sveikatos pažymėjimą; |
| --- | --- |

d)

turėti galiojantį sveikatos pažymėjimą;

| e) | būti pasiekę atitinkamą kalbos mokėjimo lygį pagal 13 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

e)

būti pasiekę atitinkamą kalbos mokėjimo lygį pagal 13 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

4.   Skrydžių vadovo licencija patvirtinama, kai joje nurodoma viena arba kelios kvalifikacijos ir atitinkami kvalifikacijos, padalinio ir kalbos mokėjimo patvirtinimai, kuriems įgyti sėkmingai baigtas mokymas.

10 straipsnis

Skrydžių vadovo kvalifikacijos

1.   Siekiant nurodyti paslaugos, kurią licencijos turėtojas turi teisę teikti, rūšį, licencijose nurodoma viena arba kelios iš šių kvalifikacijų:

| a) | aerodromo vizualiojo skrydžių valdymo (angl. Aerodrome Control Visual – ADV) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti aerodromo eismo skrydžių valdymo paslaugą aerodrome, kuriame nėra paskelbta artėjimo tūpti arba išskridimo pagal prietaisus procedūrų; |
| --- | --- |

a)

aerodromo vizualiojo skrydžių valdymo (angl. Aerodrome Control Visual – ADV) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti aerodromo eismo skrydžių valdymo paslaugą aerodrome, kuriame nėra paskelbta artėjimo tūpti arba išskridimo pagal prietaisus procedūrų;

| b) | aerodromo skrydžių valdymo pagal prietaisus (angl. Aerodrome Control Instrument – ADI) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti aerodromo eismo skrydžių valdymo paslaugą aerodrome, kuriame yra paskelbtos artėjimo tūpti arba išskridimo pagal prietaisus procedūros; prie šios kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš 11 straipsnio 1 dalyje apibūdintų kvalifikacijos patvirtinimų; |
| --- | --- |

b)

aerodromo skrydžių valdymo pagal prietaisus (angl. Aerodrome Control Instrument – ADI) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti aerodromo eismo skrydžių valdymo paslaugą aerodrome, kuriame yra paskelbtos artėjimo tūpti arba išskridimo pagal prietaisus procedūros; prie šios kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš 11 straipsnio 1 dalyje apibūdintų kvalifikacijos patvirtinimų;

| c) | prieigos procedūrinio skrydžių valdymo (angl. Approach Control Procedural – APP) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugą atskrendantiems, išskrendantiems ar praskrendantiems orlaiviams nesinaudojant apžvalgos įranga; |
| --- | --- |

c)

prieigos procedūrinio skrydžių valdymo (angl. Approach Control Procedural – APP) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugą atskrendantiems, išskrendantiems ar praskrendantiems orlaiviams nesinaudojant apžvalgos įranga;

| d) | prieigos stebimojo skrydžių valdymo (angl. Approach Control Surveillance – APS) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugą atskrendantiems, išskrendantiems ar praskrendantiems orlaiviams naudojantis apžvalgos įranga; prie šios kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš 11 straipsnio 2 dalyje apibūdintų kvalifikacijos patvirtinimų; |
| --- | --- |

d)

prieigos stebimojo skrydžių valdymo (angl. Approach Control Surveillance – APS) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugą atskrendantiems, išskrendantiems ar praskrendantiems orlaiviams naudojantis apžvalgos įranga; prie šios kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš 11 straipsnio 2 dalyje apibūdintų kvalifikacijos patvirtinimų;

| e) | rajono procedūrinio skrydžių valdymo (angl. Area Control Procedural – ACP) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugą orlaiviui nesinaudojant apžvalgos įranga; |
| --- | --- |

e)

rajono procedūrinio skrydžių valdymo (angl. Area Control Procedural – ACP) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugą orlaiviui nesinaudojant apžvalgos įranga;

| f) | rajono stebimojo skrydžių valdymo (angl. Area Control Surveillance – ACS) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžio valdymo paslaugą orlaiviui naudojantis apžvalgos įranga; prie šios kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš 11 straipsnio 3 dalyje apibūdintų kvalifikacijos patvirtinimų. |
| --- | --- |

f)

rajono stebimojo skrydžių valdymo (angl. Area Control Surveillance – ACS) kvalifikacija, kuria nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžio valdymo paslaugą orlaiviui naudojantis apžvalgos įranga; prie šios kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš 11 straipsnio 3 dalyje apibūdintų kvalifikacijos patvirtinimų.

2.   Asmuo, kuriam suteikta kvalifikacija, ketverius metus iš eilės nesinaudojęs su ta kvalifikacija susijusiomis teisėmis, tą kvalifikaciją atitinkančio mokymo padalinyje kursą gali pradėti tik po tinkamo vertinimo, ar jis vis dar atitinka tos kvalifikacijos sąlygas, ir tik įvykdęs per šį vertinimą nustatytus mokymo reikalavimus.

11 straipsnis

Kvalifikacijos patvirtinimai

1.   Prie aerodromo skrydžių valdymo pagal prietaisus (ADI) kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš šių patvirtinimų:

| a) | skrydžių valdymo bokšto (angl. Tower Control – TWR) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas, kai aerodromo skrydžių valdymas atliekamas iš vienos darbo vietos; |
| --- | --- |

a)

skrydžių valdymo bokšto (angl. Tower Control – TWR) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas, kai aerodromo skrydžių valdymas atliekamas iš vienos darbo vietos;

| b) | antžeminio eismo valdymo (angl. Ground Movement Control – GMC) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti antžeminio eismo valdymo paslaugas; |
| --- | --- |

b)

antžeminio eismo valdymo (angl. Ground Movement Control – GMC) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti antžeminio eismo valdymo paslaugas;

| c) | antžeminio eismo apžvalgos (angl. Ground Movement Surveillance – GMS) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su antžeminio eismo valdymo patvirtinimu arba skrydžių valdymo bokšto patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti antžeminio eismo valdymo paslaugas naudojantis aerodromo antžeminio eismo reguliavimo sistemomis; |
| --- | --- |

c)

antžeminio eismo apžvalgos (angl. Ground Movement Surveillance – GMS) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su antžeminio eismo valdymo patvirtinimu arba skrydžių valdymo bokšto patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti antžeminio eismo valdymo paslaugas naudojantis aerodromo antžeminio eismo reguliavimo sistemomis;

| d) | oro eismo valdymo (angl. Air Control – AIR) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti oro eismo valdymo paslaugas; |
| --- | --- |

d)

oro eismo valdymo (angl. Air Control – AIR) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti oro eismo valdymo paslaugas;

| e) | aerodromo radiolokacinio valdymo (angl. Aerodrome Radar Control – RAD) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su oro eismo valdymo patvirtinimu arba skrydžių valdymo bokšto patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti aerodromo valdymo paslaugas naudojantis apžvalgos radiolokacine įranga. |
| --- | --- |

e)

aerodromo radiolokacinio valdymo (angl. Aerodrome Radar Control – RAD) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su oro eismo valdymo patvirtinimu arba skrydžių valdymo bokšto patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti aerodromo valdymo paslaugas naudojantis apžvalgos radiolokacine įranga.

2.   Prie prieigos stebimojo skrydžių valdymo (APS) kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš šių patvirtinimų:

| a) | radiolokacinio valdymo (angl. Radar – RAD) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti prieigos skrydžių valdymo paslaugą naudojantis pirmine ir (arba) antrine radiolokacine įranga; |
| --- | --- |

a)

radiolokacinio valdymo (angl. Radar – RAD) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti prieigos skrydžių valdymo paslaugą naudojantis pirmine ir (arba) antrine radiolokacine įranga;

| b) | tikslaus artėjimo radiolokacinio valdymo (angl. Precision Approach Radar – PAR) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti tikslaus artėjimo antžeminio skrydžių valdymo paslaugas naudojantis tikslaus artėjimo radiolokacine įranga orlaiviui, artėjančiam tūpti ant kilimo ir tūpimo tako; |
| --- | --- |

b)

tikslaus artėjimo radiolokacinio valdymo (angl. Precision Approach Radar – PAR) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti tikslaus artėjimo antžeminio skrydžių valdymo paslaugas naudojantis tikslaus artėjimo radiolokacine įranga orlaiviui, artėjančiam tūpti ant kilimo ir tūpimo tako;

| c) | prieigos apžvalgos radiolokacinio valdymo (angl. Surveillance Radar Approach – SRA) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti netikslaus artėjimo antžeminio skrydžių valdymo paslaugas naudojantis apžvalgos įranga orlaiviui, artėjančiam tūpti ant kilimo ir tūpimo tako; |
| --- | --- |

c)

prieigos apžvalgos radiolokacinio valdymo (angl. Surveillance Radar Approach – SRA) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo patvirtinimu ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti netikslaus artėjimo antžeminio skrydžių valdymo paslaugas naudojantis apžvalgos įranga orlaiviui, artėjančiam tūpti ant kilimo ir tūpimo tako;

| d) | automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo (angl. Automatic Dependent Surveillance – ADS) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti prieigos skrydžių valdymo paslaugą naudojantis automatinės priklausomosios apžvalgos įranga; |
| --- | --- |

d)

automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo (angl. Automatic Dependent Surveillance – ADS) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti prieigos skrydžių valdymo paslaugą naudojantis automatinės priklausomosios apžvalgos įranga;

| e) | aerodromo rajono skrydžių valdymo (angl. Terminal Control – TCL) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo arba automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo patvirtinimais ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas naudojantis visų rūšių apžvalgos įranga orlaiviui, esančiam nustatytoje aerodromo rajono zonoje ir (arba) gretimuose sektoriuose. |
| --- | --- |

e)

aerodromo rajono skrydžių valdymo (angl. Terminal Control – TCL) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo arba automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo patvirtinimais ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas naudojantis visų rūšių apžvalgos įranga orlaiviui, esančiam nustatytoje aerodromo rajono zonoje ir (arba) gretimuose sektoriuose.

3.   Prie rajono stebimojo skrydžių valdymo (ACS) kvalifikacijos nurodomas bent vienas iš šių patvirtinimų:

| a) | radiolokacinio valdymo (RAD) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti rajono skrydžių valdymo paslaugas naudojantis apžvalgos radiolokacine įranga; |
| --- | --- |

a)

radiolokacinio valdymo (RAD) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti rajono skrydžių valdymo paslaugas naudojantis apžvalgos radiolokacine įranga;

| b) | automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo (ADS) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti rajono skrydžių valdymo paslaugas naudojantis automatinės priklausomosios apžvalgos įranga; |
| --- | --- |

b)

automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo (ADS) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti rajono skrydžių valdymo paslaugas naudojantis automatinės priklausomosios apžvalgos įranga;

| c) | aerodromo rajono skrydžių valdymo (TCL) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo arba automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo patvirtinimais ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas naudojantis visų rūšių apžvalgos įranga orlaiviui, esančiam nustatytoje aerodromo rajono zonoje ir (arba) gretimuose sektoriuose; |
| --- | --- |

c)

aerodromo rajono skrydžių valdymo (TCL) patvirtinimas, kuris suteikiamas kartu su radiolokacinio valdymo arba automatinės priklausomosios apžvalgos valdymo patvirtinimais ir kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas naudojantis visų rūšių apžvalgos įranga orlaiviui, esančiam nustatytoje aerodromo rajono zonoje ir (arba) gretimuose sektoriuose;

| d) | jūrinio skrydžių valdymo (angl. Oceanic Control – OCN) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas orlaiviui, esančiam jūrinio skrydžių valdymo rajone. |
| --- | --- |

d)

jūrinio skrydžių valdymo (angl. Oceanic Control – OCN) patvirtinimas, kuriuo nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas orlaiviui, esančiam jūrinio skrydžių valdymo rajone.

4.   Asmuo, kuriam suteiktas kvalifikacijos patvirtinimas, ketverius metus iš eilės nesinaudojęs su tuo kvalifikacijos patvirtinimu susijusiomis teisėmis, tą kvalifikacijos patvirtinimą atitinkančio mokymo padalinyje kursą gali pradėti tik po tinkamo vertinimo, ar jis vis dar atitinka to kvalifikacijos patvirtinimo sąlygas, ir tik įvykdęs per šį vertinimą nustatytus mokymo reikalavimus.

12 straipsnis

Padalinio patvirtinimai

1.   Padalinio patvirtinimu nurodoma, kad licencijos turėtojas yra kompetentingas teikti skrydžių valdymo paslaugas konkrečiam sektoriui, sektorių grupei arba eidamas pareigas, už kurias atsakingas oro eismo paslaugų padalinys.

2.   Padalinio patvirtinimai galioja pradinį 12 mėnesių laikotarpį.

3.   Padalinio patvirtinimų galiojimas pratęsiamas dar 12 mėnesių po 2 dalyje nustatyto laikotarpio, jeigu oro navigacijos paslaugų teikėjas kompetentingai institucijai įrodo, kad:

| a) | per ankstesnius 12 mėnesių pareiškėjas naudojosi licencija suteiktomis teisėmis mažiausią valandų skaičių, nurodytą patvirtintoje padalinio kompetencijos programoje; |
| --- | --- |

a)

per ankstesnius 12 mėnesių pareiškėjas naudojosi licencija suteiktomis teisėmis mažiausią valandų skaičių, nurodytą patvirtintoje padalinio kompetencijos programoje;

| b) | pareiškėjo kompetencija įvertinta pagal II priedo C dalį; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo kompetencija įvertinta pagal II priedo C dalį;

| c) | pareiškėjas turi galiojantį sveikatos pažymėjimą. |
| --- | --- |

c)

pareiškėjas turi galiojantį sveikatos pažymėjimą.

Kad būtų galima taikyti pirmos pastraipos a punktą, oro navigacijos paslaugų teikėjų veiklos padaliniai registruoja, kiek valandų kiekvienas padalinyje dirbantis licencijos turėtojas faktiškai dirbo sektoriuose, sektorių grupėse arba darbo vietose, ir pareikalavus tuos duomenis teikia kompetentingoms institucijoms ir licencijos turėtojui.

4.   Mokymo darbo vietoje instruktoriams mažiausias darbo valandų skaičius be instruktavimo, būtinas padalinio patvirtinimo galiojimui užtikrinti, gali būti sumažintas proporcingai instruktavimo darbo vietose laikui, kuriam pratęstas patvirtinimo galiojimas, kaip nurodyta patvirtintoje padalinio kompetencijos programoje.

5.   Kai padalinio patvirtinimai nustoja galioti, tam, kad tokio patvirtinimo galiojimas būtų patvirtintas, turi būti sėkmingai įvykdytas padalinio mokymo planas.

13 straipsnis

Kalbos mokėjimo patvirtinimas

1.   Skrydžių vadovai ir skrydžių vadovai mokiniai negali naudotis jų licencija suteikiamomis teisėmis, jei nėra gavę anglų kalbos mokėjimo patvirtinimo.

2.   Valstybės narės gali taikyti reikalavimus mokėti vietos kalbą, jeigu laikoma, kad tai būtina saugos tikslais.

Tokie reikalavimai turi būti nediskriminaciniai, proporcingi ir skaidrūs; apie juos turi būti nedelsiant pranešta Agentūrai.

3.   Įgyvendinant 1 ir 2 dalis, kalbos mokėjimo patvirtinimą siekiantis gauti pareiškėjas turi įrodyti, kad jo kalbos mokėjimas (ir frazeologija, ir paprasta kalba) atitinka bent darbinį kalbos mokėjimo lygį (ketvirtą lygį).

Tam pareiškėjas turi:

| a) | veiksmingai bendrauti tik kalbinio ryšio priemonėmis (telefonu ir (arba) radiotelefonu) ir tiesiogiai su kitu asmeniu; |
| --- | --- |

a)

veiksmingai bendrauti tik kalbinio ryšio priemonėmis (telefonu ir (arba) radiotelefonu) ir tiesiogiai su kitu asmeniu;

| b) | tiksliai ir aiškiai kalbėti bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis; |
| --- | --- |

b)

tiksliai ir aiškiai kalbėti bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis;

| c) | taikyti tinkamus bendravimo metodus keistis informacija, taip pat nustatyti ir spręsti nesusipratimus bendrais ar su darbu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

c)

taikyti tinkamus bendravimo metodus keistis informacija, taip pat nustatyti ir spręsti nesusipratimus bendrais ar su darbu susijusiais klausimais;

| d) | sėkmingai ir palyginti lengvai rasti išeitį sudėtingose kalbinėse situacijose, kai įvykiai komplikuojasi arba netikėtai pasikeičia kasdieniame darbe arba atliekant jiems žinomą ryšių palaikymo užduotį; |
| --- | --- |

d)

sėkmingai ir palyginti lengvai rasti išeitį sudėtingose kalbinėse situacijose, kai įvykiai komplikuojasi arba netikėtai pasikeičia kasdieniame darbe arba atliekant jiems žinomą ryšių palaikymo užduotį;

| e) | kalbėti aviacijos bendruomenei suprantamu dialektu ar akcentu. |
| --- | --- |

e)

kalbėti aviacijos bendruomenei suprantamu dialektu ar akcentu.

4.   Kalbos mokėjimo lygis nustatomas pagal III priede pateiktą vertinimo skalę.

5.   Nepaisant 3 dalies, oro navigacijos paslaugų teikėjas, taikydamas 1 ir 2 dalis, gali reikalauti III priede pateiktoje kalbos mokėjimo vertinimo skalėje nurodyto aukštesnio kalbos mokėjimo lygio (penkto lygio), jeigu atitinkama kvalifikacija ar patvirtinimas susijęs su tokiomis veiklos aplinkybėmis, kuriomis aukštesnio lygio reikia būtinais saugos tikslais. Toks reikalavimas turi būti nediskriminacinis, proporcingas ir skaidrus; aukštesnį kalbos mokėjimo lygį norintis taikyti oro navigacijos paslaugų teikėjas turi tokį reikalavimą objektyviai pagrįsti, o kompetentinga institucija – patvirtinti.

6.   Pareiškėjo kalbos mokėjimas reguliariai oficialiai vertinamas.

Pareiškėjų, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad jų kalbos mokėjimo lygis pagal III priedą yra aukščiausias (šeštas lygis), kalbos mokėjimo patvirtinimas galioja toliau nurodytą laikotarpį, kuris gali būti pratęsiamas:

| a) | trejus metus, jei įrodytas lygis pagal III priedą yra darbinis (ketvirtas lygis); arba |
| --- | --- |

a)

trejus metus, jei įrodytas lygis pagal III priedą yra darbinis (ketvirtas lygis); arba

| b) | šešerius metus, jei įrodytas lygis pagal III priedą yra aukštesnis (penktas lygis). |
| --- | --- |

b)

šešerius metus, jei įrodytas lygis pagal III priedą yra aukštesnis (penktas lygis).

7.   Kalbos mokėjimas patvirtinamas pažymėjimu, kuris išduodamas po kompetentingos institucijos patvirtintos skaidraus ir objektyvaus vertinimo procedūros.

14 straipsnis

Instruktoriaus patvirtinimas

1.   Instruktoriaus patvirtinimą gavę asmenys turi teisę darbo vietoje instruktuoti ir vykdyti priežiūrą tose srityse, kurioms galioja padalinio patvirtinimas.

2.   Instruktoriaus patvirtinimą siekiantys gauti pareiškėjai turi:

| a) | turėti skrydžių vadovo licenciją; |
| --- | --- |

a)

turėti skrydžių vadovo licenciją;

| b) | pastaruoju metu bent vienerius metus arba ilgesnį laikotarpį, kurį nustatė kompetentinga institucija atsižvelgdama į kvalifikacijas ir patvirtinimus, kuriems gauti atliekamas instruktavimas, būti naudojęsi skrydžių vadovo licencija suteiktomis teisėmis; |
| --- | --- |

b)

pastaruoju metu bent vienerius metus arba ilgesnį laikotarpį, kurį nustatė kompetentinga institucija atsižvelgdama į kvalifikacijas ir patvirtinimus, kuriems gauti atliekamas instruktavimas, būti naudojęsi skrydžių vadovo licencija suteiktomis teisėmis;

| c) | būti sėkmingai baigę patvirtintą mokymo darbo vietoje instruktoriaus mokymo kursą ir per jį išlaikę atitinkamus egzaminus, kuriais įvertinamos reikiamos žinios ir pedagoginiai gebėjimai. |
| --- | --- |

c)

būti sėkmingai baigę patvirtintą mokymo darbo vietoje instruktoriaus mokymo kursą ir per jį išlaikę atitinkamus egzaminus, kuriais įvertinamos reikiamos žinios ir pedagoginiai gebėjimai.

3.   Instruktoriaus patvirtinimas galioja trejus metus; jo galiojimas gali būti pratęsiamas.

III SKYRIUS

SVEIKATOS PAŽYMĖJIMAI

15 straipsnis

Paraiška išduoti sveikatos pažymėjimą ir jo išdavimas

1.   Paraiškos išduoti sveikatos pažymėjimus, patvirtinti arba atnaujinti jų galiojimą teikiamos kompetentingai institucijai tos institucijos nustatyta tvarka.

2.   Sveikatos pažymėjimus išduoda kompetentingos institucijos kompetentinga medicinos įstaiga arba tos institucijos patvirtinti aviacijos medicinos ekspertai ar aviacijos medicinos centrai.

3.   Sveikatos pažymėjimai išduodami laikantis Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos I priedo nuostatų ir Eurokontrolės nustatytų reikalavimų skrydžių vadovų Europos 3 klasės sveikatos pažymėjimui.

4.   Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų nustatytos veiksmingos peržiūros ar apeliacijos procedūros, kuriose tinkamai dalyvautų nepriklausomi medicinos konsultantai.

16 straipsnis

Sveikatos pažymėjimų galiojimas

1.   Sveikatos pažymėjimai galioja:

| a) | 24 mėnesius, kol skrydžių vadovui sukanka 40 metų; |
| --- | --- |

a)

24 mėnesius, kol skrydžių vadovui sukanka 40 metų;

| b) | 12 mėnesių nuo to laiko, kai jam sukanka 40 metų. |
| --- | --- |

b)

12 mėnesių nuo to laiko, kai jam sukanka 40 metų.

2.   1 dalyje nurodyti laikotarpiai skaičiuojami nuo medicininės apžiūros dienos, kai sveikatos pažymėjimas išduodamas pirmą kartą arba atnaujinamas jo galiojimas, ir nuo ankstesnio sveikatos pažymėjimo galiojimo pabaigos, kai sveikatos pažymėjimo galiojimas patvirtinamas.

3.   Apžiūra dėl sveikatos pažymėjimo galiojimo patvirtinimo gali būti atliekama likus iki 45 dienų iki sveikatos pažymėjimo galiojimo pabaigos.

4.   Jeigu skrydžių vadovo apžiūra dėl sveikatos pažymėjimo galiojimo patvirtinimo neatliekama iki tos dienos, kurią pažymėjimas nustoja galioti, reikia atlikti apžiūrą, kad pažymėjimo galiojimas būtų atnaujintas.

5.   Sveikatos pažymėjimo galiojimas gali būti bet kuriuo metu apribotas, sustabdytas ar panaikintas, jei tai būtina dėl jo turėtojo sveikatos būklės.

17 straipsnis

Sveikatos pablogėjimas

1.   Licencijos turėtojai:

| a) | nesinaudoja jiems licencija suteiktomis teisėmis, jeigu žino apie savo sveikatos pablogėjimą, dėl kurio jie gali nesugebėti saugiai naudotis licencija suteiktomis teisėmis; |
| --- | --- |

a)

nesinaudoja jiems licencija suteiktomis teisėmis, jeigu žino apie savo sveikatos pablogėjimą, dėl kurio jie gali nesugebėti saugiai naudotis licencija suteiktomis teisėmis;

| b) | praneša atitinkamam oro navigacijos paslaugų teikėjui apie žinomą bet kokį sveikatos pablogėjimą arba apie psichotropinių medžiagų ar vaistų poveikį, dėl kurio jie gali nesugebėti saugiai naudotis licencija suteiktomis teisėmis. |
| --- | --- |

b)

praneša atitinkamam oro navigacijos paslaugų teikėjui apie žinomą bet kokį sveikatos pablogėjimą arba apie psichotropinių medžiagų ar vaistų poveikį, dėl kurio jie gali nesugebėti saugiai naudotis licencija suteiktomis teisėmis.

2.   Oro navigacijos paslaugų teikėjai nustato sveikatos pablogėjimo atvejų poveikio veiklai valdymo procedūras ir informuoja kompetentingą instituciją, jeigu nustatoma, kad licencijos turėtojas dėl sveikatos savo pareigų eiti negali.

3.   2 dalyje nurodytas procedūras patvirtina kompetentinga institucija.

IV SKYRIUS

MOKYMO ORGANIZACIJOMS TAIKOMI REIKALAVIMAI

18 straipsnis

Mokymo organizacijų sertifikavimas

1.   Paraiškos dėl mokymo organizacijų sertifikavimo teikiamos kompetentingai institucijai tos institucijos nustatyta tvarka.

2.   Mokymo organizacijos pateikia įrodymus, kad turi tinkamų darbuotojų ir įrangos, taip pat dirba aplinkoje, tinkamoje vykdyti mokymą, būtiną skrydžių vadovo mokinio ir skrydžių vadovo licencijai gauti ar jos galiojimui užtikrinti.

3.   Mokymo organizacijos leidžia kompetentingos institucijos įgaliotiems asmenims patekti į atitinkamas patalpas, kad jie galėtų tirti atitinkamus įrašus, duomenis, procedūras ir kitą medžiagą, susijusią su kompetentingos institucijos užduočių vykdymu.

19 straipsnis

Mokymo organizacijų valdymo sistema

Mokymo organizacijos:

| a) | turi veiksmingą valdymo sistemą ir pakankamai tinkamą kvalifikaciją ir patirtį įgijusių darbuotojų, kad galėtų teikti mokymo paslaugas pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

turi veiksmingą valdymo sistemą ir pakankamai tinkamą kvalifikaciją ir patirtį įgijusių darbuotojų, kad galėtų teikti mokymo paslaugas pagal šį reglamentą;

| b) | aiškiai apibrėžia visoje patvirtintoje mokymo organizacijoje galiojančią su sauga susijusios atskaitomybės tvarką, įskaitant tiesioginę vyresniųjų vadovų atskaitomybę už saugą; |
| --- | --- |

b)

aiškiai apibrėžia visoje patvirtintoje mokymo organizacijoje galiojančią su sauga susijusios atskaitomybės tvarką, įskaitant tiesioginę vyresniųjų vadovų atskaitomybę už saugą;

| c) | gali naudotis siūlomo mokymo tipą atitinkančiomis būtinomis priemonėmis, įranga ir patalpomis; |
| --- | --- |

c)

gali naudotis siūlomo mokymo tipą atitinkančiomis būtinomis priemonėmis, įranga ir patalpomis;

| d) | pateikia įrodymus, kad taikoma valdymo sistemos dalį sudaranti kokybės valdymo sistema, skirta atitikčiai sistemoms ir procedūroms, kuriomis užtikrinama, kad teikiamos mokymo paslaugos atitiktų šiame reglamente nustatytus reikalavimus, taip pat tų sistemų ir procedūrų tinkamumui stebėti; |
| --- | --- |

d)

pateikia įrodymus, kad taikoma valdymo sistemos dalį sudaranti kokybės valdymo sistema, skirta atitikčiai sistemoms ir procedūroms, kuriomis užtikrinama, kad teikiamos mokymo paslaugos atitiktų šiame reglamente nustatytus reikalavimus, taip pat tų sistemų ir procedūrų tinkamumui stebėti;

| e) | turi registravimo sistemą, kad būtų galima tinkamai saugoti ir patikimai atsekti atitinkamą veiklą; |
| --- | --- |

e)

turi registravimo sistemą, kad būtų galima tinkamai saugoti ir patikimai atsekti atitinkamą veiklą;

| f) | įrodo, kad turi pakankamai lėšų mokymui pagal šį reglamentą vykdyti ir kad veiklai taikoma pakankama draudimo apsauga, atitinkanti vykdomo mokymo pobūdį. |
| --- | --- |

f)

įrodo, kad turi pakankamai lėšų mokymui pagal šį reglamentą vykdyti ir kad veiklai taikoma pakankama draudimo apsauga, atitinkanti vykdomo mokymo pobūdį.

20 straipsnis

Mokymo kursams, pradinio mokymo ir mokymo padalinyje planams ir padalinio kompetencijos programoms taikomi reikalavimai

1.   Mokymo organizacijos kompetentingai institucijai pateikia metodiką, kurią naudodamos nustatys mokymo kursų išsamų turinį, organizavimą ir trukmę, o tam tikrais atvejais – taip pat padalinio mokymo planus ir padalinio kompetencijos programas.

2.   Tai apima egzaminų ar vertinimo organizavimo metodą. Su pradiniu mokymu, įskaitant mokymą naudojant treniruoklius, susijusiems egzaminams vykdyti išsamiai nurodoma egzaminuotojų ir vertintojų kvalifikacija.

V SKYRIUS

KOMPETENTINGOMS INSTITUCIJOMS TAIKOMI REIKALAVIMAI

21 straipsnis

Kompetentingos institucijos nepriklausomumas

1.   Kompetentingos institucijos yra nepriklausomos nuo oro navigacijos paslaugų teikėjų ir mokymo organizacijų. Šis nepriklausomumas užtikrinamas bent funkciniu lygmeniu tinkamai atskyrus kompetentingas institucijas ir tokius paslaugų teikėjus. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos savo įgaliojimus vykdytų nešališkai ir skaidriai.

2.   Valstybės narės Agentūrai praneša kompetentingų institucijų pavadinimus ir adresus, taip pat informuoja apie bet kokius pavadinimo ar adreso pakeitimus.

22 straipsnis

Kompetentingų institucijų užduotys

1.   Siekdamos užtikrinti skrydžių vadovams privalomus kompetencijos lygius, kad jų darbas atitiktų aukštus saugos standartus, kompetentingos institucijos prižiūri ir stebi jų mokymą.

2.   Kompetentingų institucijų užduotys:

| a) | licencijų, kvalifikacijų ir patvirtinimų, kuriems gauti baigtas atitinkamas mokymas ir atliktas atitinkamas vertinimas kompetentingos institucijos atsakomybės srityje, išdavimas ir panaikinimas; |
| --- | --- |

a)

licencijų, kvalifikacijų ir patvirtinimų, kuriems gauti baigtas atitinkamas mokymas ir atliktas atitinkamas vertinimas kompetentingos institucijos atsakomybės srityje, išdavimas ir panaikinimas;

| b) | kvalifikacijų ir patvirtinimų, kuriais suteikiamomis teisėmis naudojamasi kompetentingos institucijos atsakomybės srityje, galiojimo patvirtinimas, atnaujinimas ir sustabdymas; |
| --- | --- |

b)

kvalifikacijų ir patvirtinimų, kuriais suteikiamomis teisėmis naudojamasi kompetentingos institucijos atsakomybės srityje, galiojimo patvirtinimas, atnaujinimas ir sustabdymas;

| c) | mokymo organizacijų sertifikavimas; |
| --- | --- |

c)

mokymo organizacijų sertifikavimas;

| d) | mokymo kursų, padalinio mokymo planų ir padalinio kompetencijos programų tvirtinimas; |
| --- | --- |

d)

mokymo kursų, padalinio mokymo planų ir padalinio kompetencijos programų tvirtinimas;

| e) | egzaminuotojų ar kompetencijos vertintojų tvirtinimas; |
| --- | --- |

e)

egzaminuotojų ar kompetencijos vertintojų tvirtinimas;

| f) | mokymo sistemų stebėjimas ir auditas; |
| --- | --- |

f)

mokymo sistemų stebėjimas ir auditas;

| g) | atitinkamų apeliacijos ir pranešimo mechanizmų diegimas; |
| --- | --- |

g)

atitinkamų apeliacijos ir pranešimo mechanizmų diegimas;

| h) | aukštesnio kalbos mokėjimo lygio (penkto lygio) reikalavimo tvirtinimas pagal 13 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

h)

aukštesnio kalbos mokėjimo lygio (penkto lygio) reikalavimo tvirtinimas pagal 13 straipsnio 5 dalį;

| i) | su sveikatos pablogėjimu susijusių procedūrų tvirtinimas pagal 17 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

i)

su sveikatos pablogėjimu susijusių procedūrų tvirtinimas pagal 17 straipsnio 3 dalį.

23 straipsnis

Licencijų, kvalifikacijų, patvirtinimų ir pažymėjimų išdavimas ir jų galiojimo užtikrinimas

1.   Kompetentinga institucija nustato paraiškų teikimo ir licencijų, susijusių kvalifikacijų, patvirtinimų ir sveikatos pažymėjimų išdavimo, atnaujinimo ir jų galiojimo patvirtinimo tvarką.

2.   Gavusi paraišką, kompetentinga institucija patikrina, ar pareiškėjas atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus.

3.   Įsitikinusi, kad pareiškėjas šiame reglamente nustatytus reikalavimus atitinka, kompetentinga institucija išduoda ar atnaujina atitinkamą licenciją, susijusią kvalifikaciją, patvirtinimą ar sveikatos pažymėjimą arba patvirtina jo galiojimą.

4.   Kompetentingos institucijos išduotoje licencijoje pateikiami I priede nustatyti duomenys.

5.   Jeigu licencija išduodama ne anglų kalba, joje pateikiamas I priede nustatytų duomenų vertimas į anglų kalbą.

24 straipsnis

Kompetencijos vertinimas

1.   Kompetentingos institucijos tvirtina licencijos turėtojus, kurie turi teisę egzaminuoti ar vertinti kompetenciją baigus mokymo padalinyje ar tęstinio mokymo kursą.

2.   Patvirtinimas galioja trejus metus; jo galiojimas gali būti pratęsiamas.

25 straipsnis

Registravimas

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų palaikoma duomenų bazė, kurioje būtų saugoma informacija apie visų licencijų turėtojų, už kuriuos jos atsakingos, kompetenciją ir jų patvirtinimų galiojimo datas.

26 straipsnis

Keitimasis informacija

Tinkamai laikydamosi Reglamento (EB) Nr. 216/2008 15 straipsnio 3 dalyje nustatytų konfidencialumo principų, kompetentingos institucijos keičiasi atitinkama informacija ir padeda viena kitai siekdamos užtikrinti, kad šis reglamentas būtų veiksmingai taikomas, visų pirma su laisvu skrydžių vadovų judėjimu Sąjungoje susijusiais atvejais.

27 straipsnis

Mokymo organizacijų sertifikavimo tvarka

1.   Kompetentingos institucijos nustato paraiškų išduoti mokymo organizacijų sertifikatus teikimo, taip pat sertifikatų išdavimo ir jų galiojimo užtikrinimo tvarką.

2.   Kompetentingos institucijos sertifikatus išduoda, jeigu paraišką teikianti mokymo organizacija atitinka IV skyriuje nustatytus reikalavimus.

3.   Sertifikatas gali būti išduodamas kiekvienos rūšies mokymo paslaugai arba kartu su kitomis oro navigacijos paslaugomis – tokiu atveju sertifikatas išduodamas atitinkamos rūšies mokymo paslaugai ir atitinkamos rūšies oro navigacijos paslaugai kaip paslaugų rinkiniui.

4.   Sertifikate pateikiama IV priede nurodyta informacija.

28 straipsnis

Mokymo organizacijų veiklos stebėjimas ir reikalavimų laikymosi užtikrinimas

1.   Kompetentingos institucijos stebi, kaip laikomasi su mokymo organizacijos sertifikatu susijusių reikalavimų ir sąlygų.

2.   Kompetentingos institucijos reguliariai atlieka mokymo organizacijų auditą, siekdamos užtikrinti, kad būtų veiksmingai laikomasi šiame reglamente nustatytų standartų.

3.   Siekdamos patikrinti, kaip laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų, kompetentingos institucijos gali ne tik vykdyti reguliarų auditą, bet ir nepranešusios atlikti patikrinimus.

4.   Jeigu kompetentinga institucija nustato, kad mokymo organizacijos sertifikato turėtojas nebeatitinka su tuo sertifikatu susijusių reikalavimų ar sąlygų, ji imasi atitinkamų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių ir, be kita ko, gali panaikinti sertifikatą.

5.   Pagal šio reglamento nuostatas išduoti sertifikatai abipusiškai pripažįstami.

29 straipsnis

Licencijų pripažinimas

1.   Valstybės narės pripažįsta kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotas skrydžių vadovų ir skrydžių vadovų mokinių licencijas ir su jomis susijusias kvalifikacijas, kvalifikacijų patvirtinimus ir kalbos mokėjimo patvirtinimus, taip pat susijusius sveikatos pažymėjimus.

Tačiau jeigu valstybė narė pagal 9 straipsnio 3 dalį numatė žemesnę nei 21 metų amžiaus ribą, skrydžių vadovo licencijos turėtojas, kol jam sukaks 21 metai, jam suteiktomis teisėmis gali naudotis tik licenciją išdavusios valstybės narės teritorijoje.

Tais atvejais, kai licencijos turėtojas naudojasi licencija suteiktomis teisėmis ne toje valstybėje narėje, kurioje išduota licencija, jis turi teisę be papildomų sąlygų savo licenciją pakeisti toje valstybėje narėje, kurioje jis naudojasi teisėmis, išduota licencija.

Kad suteiktų padalinio patvirtinimą, kompetentinga institucija reikalauja, kad pareiškėjas atitiktų su tuo patvirtinimu susijusias konkrečias sąlygas, taip pat nurodomas padalinys, sektorius arba pareigos. Sudarydama padalinio mokymo planą, mokymo organizacija tinkamai atsižvelgia į pareiškėjo įgytą kompetenciją ir patirtį.

2.   Nepažeisdama nuostatos dėl vėlavimo, susijusio su skundu, kuris gali būti paduotas, kompetentinga institucija ne vėliau kaip per šešias savaites nuo įrodymų pateikimo patvirtina arba atmeta padalinio mokymo planą, kuriame nurodomas pareiškėjui siūlomas mokymas. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų laikomasi nediskriminavimo ir proporcingumo principų.

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Esminių reikalavimų laikymasis

Kad galėtų Komisijai pateikti nuomonę, kuri apimtų ir galimus šio reglamento pakeitimus, Agentūra įvertina šiuo reglamentu nustatytą skrydžių vadovų licencijavimo sistemą ir paskesnius patobulinimus, būtinus siekiant užtikrinti „visuotinį su aviacija susijusį sisteminį požiūrį“ ir tai, kad būtų visapusiškai laikomasi Reglamento (EB) Nr. 216/2008 Vb priede apibūdintų esminių reikalavimų.

31 straipsnis

Leidžiančios nukrypti nuostatos

1.   Nukrypdamos nuo šio reglamento 11 straipsnio, valstybės narės, parengusios Direktyvos 2006/23/EB 7 straipsnio 4 dalyje nurodytus nacionalinius kvalifikacijos patvirtinimus, gali toliau taikyti šio reglamento įsigaliojimo dieną galiojusias atitinkamas savo nacionalinių teisės aktų nuostatas.

2.   Nukrypdamos nuo šio reglamento 12 straipsnio, valstybės narės, pagal Direktyvos 2006/23/EB 10 straipsnį nustačiusios, kad padalinio patvirtinimu suteikiamomis teisėmis gali naudotis tik jaunesni nei tam tikro amžiaus licencijų turėtojai, gali toliau taikyti šio reglamento įsigaliojimo dieną galiojusias atitinkamas savo nacionalinių teisės aktų nuostatas.

3.   Nusprendusi taikyti 1 ir 2 dalyse numatytas leidžiančias nukrypti nuostatas, valstybė narė apie tai praneša Komisijai ir Agentūrai.

32 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Nukrypdamos nuo šio reglamento II priedo A dalies, mokymo organizacijos gali vienerius metus po šio reglamento įsigaliojimo toliau taikyti pagal Eurokontrolės skrydžių vadovų bendrojo pagrindinio pradinio mokymo turinio gairių 2004 m. gruodžio 10 d. redakciją parengtus mokymo planus.

2.   Laikoma, kad licencijos, kvalifikacijos, patvirtinimai, sveikatos pažymėjimai ir mokymo organizacijų sertifikatai, kurie šio reglamento įsigaliojimo dieną yra išduoti pagal Direktyva 2006/23/EB grindžiamas atitinkamas nacionalinių teisės aktų nuostatas, yra išduoti pagal šį reglamentą.

3.   Licenciją, kvalifikaciją, patvirtinimą, sveikatos pažymėjimą ar mokymo organizacijos sertifikatą siekiantys gauti pareiškėjai, pateikę paraišką iki šio reglamento įsigaliojimo dienos ir dar negavę licencijos, kvalifikacijos, patvirtinimo, sveikatos pažymėjimo ar mokymo organizacijos sertifikato, prieš jiems išduodant licenciją, kvalifikaciją, patvirtinimą, sveikatos pažymėjimą ar mokymo organizacijos sertifikatą įrodo, kad atitinka šio reglamento nuostatas.

4.   Valstybės narės kompetentinga institucija, kuriai mokymo organizacijos, kurioms kompetentinga institucija pagal 4 straipsnį yra Agentūra, paraišką išduoti sertifikatą pateikė iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, užbaigia sertifikavimo procesą derindama jį su Agentūra ir išdavusi sertifikatą iš karto perduoda bylą Agentūrai.

5.   Valstybės narės kompetentinga institucija, buvusi atsakinga už mokymo organizacijų, kurioms kompetentinga institucija pagal 4 straipsnį yra Agentūra, saugos priežiūrą, praėjus šešiems mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos tų organizacijų saugos priežiūros funkciją perduoda Agentūrai.

33 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

1

(2)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1070/2009, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 549/2004, (EB) Nr. 550/2004, (EB) Nr. 551/2004 ir (EB) Nr. 552/2004, kad būtų pagerintas Europos aviacijos sistemos veikimas ir tvarumas (OL L 300, 2009 11 14, p. 34).

2

(3)  OL L 114, 2006 4 27, p. 22.

3

(4)  OL L 309, 2009 11 24, p. 51.

4

(5)  OL L 96, 2004 3 31, p. 10.

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

6

(7)  OL L 225, 1998 8 12, p. 27.

7

---

I PRIEDAS

LICENCIJŲ SPECIFIKACIJOS

Pagal šį reglamentą išduotos licencijos turi atitikti šias specifikacijas:

1.   Duomenys

| 1.1. | Licencijoje turi būti nurodyti šie duomenys; žvaigždute pažymėti duomenys turi būti išversti į anglų kalbą:






  a) | licenciją išdavusios valstybės arba institucijos pavadinimas (paryškintu šriftu); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Licencijoje turi būti nurodyti šie duomenys; žvaigždute pažymėti duomenys turi būti išversti į anglų kalbą:

a)

licenciją išdavusios valstybės arba institucijos pavadinimas (paryškintu šriftu);

| b) | licencijos pavadinimas (labai paryškintu šriftu); |
| --- | --- |

b)

licencijos pavadinimas (labai paryškintu šriftu);

| c) | licenciją išdavusios institucijos suteiktas licencijos serijos numeris (arabiškais skaitmenimis); |
| --- | --- |

c)

licenciją išdavusios institucijos suteiktas licencijos serijos numeris (arabiškais skaitmenimis);

| d) | visas licencijos turėtojo vardas ir pavardė (romėniškais rašmenimis, net jei valstybinės kalbos rašmenys yra ne romėniški); |
| --- | --- |

d)

visas licencijos turėtojo vardas ir pavardė (romėniškais rašmenimis, net jei valstybinės kalbos rašmenys yra ne romėniški);

| e) | gimimo data; |
| --- | --- |

e)

gimimo data;

| f) | licencijos turėtojo pilietybė; |
| --- | --- |

f)

licencijos turėtojo pilietybė;

| g) | licencijos turėtojo parašas; |
| --- | --- |

g)

licencijos turėtojo parašas;

| h) | galiojimo ir licencijos turėtojo įgaliojimo naudotis licencija suteikiamomis teisėmis patvirtinimas, kuriame nurodoma:






  i) | kvalifikacijos, kvalifikacijų patvirtinimai, kalbos mokėjimo patvirtinimai, instruktoriaus patvirtinimai ir padalinio patvirtinimai, |
| --- | --- | --- |

h)

galiojimo ir licencijos turėtojo įgaliojimo naudotis licencija suteikiamomis teisėmis patvirtinimas, kuriame nurodoma:

i)

kvalifikacijos, kvalifikacijų patvirtinimai, kalbos mokėjimo patvirtinimai, instruktoriaus patvirtinimai ir padalinio patvirtinimai,

| ii) | jų suteikimo pirmą kartą data, |
| --- | --- |

ii)

jų suteikimo pirmą kartą data,

| iii) | jų galiojimo pabaigos data; |
| --- | --- |

iii)

jų galiojimo pabaigos data;

| i) | licenciją išdavusio pareigūno parašas ir išdavimo data; |
| --- | --- |

i)

licenciją išdavusio pareigūno parašas ir išdavimo data;

| j) | licenciją išdavusios institucijos antspaudas ar spaudas. |
| --- | --- |

j)

licenciją išdavusios institucijos antspaudas ar spaudas.

| 1.2. | Prie licencijos turi būti pridedamas galiojantis sveikatos pažymėjimas. |
| --- | --- |

1.2.

Prie licencijos turi būti pridedamas galiojantis sveikatos pažymėjimas.

2.   Medžiaga

Turi būti naudojamas aukščiausios kokybės popierius ar kita tinkama medžiaga; ant jos aiškiai nurodomi 1 dalyje išvardyti duomenys.

3.   Spalva

| 3.1. | Jeigu visoms su aviacija susijusioms licencijoms, kurias išduoda valstybė narė, naudojama tos pačios spalvos medžiaga, ši spalva turi būti balta. |
| --- | --- |

3.1.

Jeigu visoms su aviacija susijusioms licencijoms, kurias išduoda valstybė narė, naudojama tos pačios spalvos medžiaga, ši spalva turi būti balta.

| 3.2. | Jeigu su aviacija susijusios licencijos, kurias išduoda valstybė narė, pažymėtos skiriamąja spalva, skrydžių vadovo licencija turi būti geltonos spalvos. |
| --- | --- |

3.2.

Jeigu su aviacija susijusios licencijos, kurias išduoda valstybė narė, pažymėtos skiriamąja spalva, skrydžių vadovo licencija turi būti geltonos spalvos.

---

PRIEDAS II

MOKYMO REIKALAVIMAI

A DALIS

Skrydžių vadovų pradinio mokymo reikalavimai

Baigę pradinį mokymą, skrydžių vadovai mokiniai turi atitikti bent pagrindinio mokymo ir kvalifikacinio mokymo tikslus, kaip apibūdinta Eurokontrolės skrydžių vadovų bendrojo pagrindinio pradinio mokymo turinio specifikacijos (1)2008 m. spalio 21 d. leidime, kad gebėtų saugiai, greitai ir veiksmingai valdyti oro eismą.

Pradinį mokymą sudaro šie dalykai: aviacijos teisė, oro eismo valdymas, įskaitant civilinio ir karinio bendradarbiavimo procedūras, meteorologija, navigacija, orlaiviai ir skrydžio principai, įskaitant skrydžių vadovo ir piloto tarpusavio supratimą, žmogiškieji veiksniai, įranga ir sistemos, profesinė aplinka, sauga ir saugos kultūra, saugos valdymo sistemos, neįprastos ir (arba) avarinės situacijos, pasenusios sistemos, taip pat kalbos mokėjimas, įskaitant radiotelefonijos frazeologiją.

Dalykai dėstomi taip, kad pareiškėjai būtų parengti teikti įvairių rūšių oro eismo paslaugas ir būtų pabrėžiami saugos aspektai. Pradinį mokymą sudaro teoriniai ir praktiniai kursai, įskaitant naudojimąsi treniruokliais, o jo trukmė nustatoma patvirtintuose pradinio mokymo planuose. Užtikrinama, kad dėl įgytų gebėjimų kandidatas galėtų būti laikomas kompetentingu veikti sudėtingose ir intensyvaus eismo situacijose, ir taip padedama jam pereiti prie mokymo padalinyje.

Pradinio mokymo kursą baigusio kandidato kompetencija vertinama rengiant atitinkamus egzaminus arba taikant nuolatinio vertinimo sistemą.

B DALIS

Skrydžių vadovų mokymo padalinyje reikalavimai

Padalinio mokymo planuose išsamiai apibūdinami procesai ir nurodomas laikas, būtinas, kad būtų galima vietos rajone taikyti padalinio procedūras, prižiūrint mokymo darbo vietoje instruktoriui. Patvirtintame plane nurodomi visi kompetencijos vertinimo sistemos elementai, įskaitant darbo taisykles, pažangos vertinimą ir egzaminus, taip pat kompetentingos institucijos informavimo procedūras. Mokymas padalinyje gali apimti tam tikrus pradinio mokymo elementus, kurie yra būdingi nacionalinėms sąlygoms.

Vykdant mokymą padalinyje, skrydžių vadovai tinkamai mokomi saugos, saugumo ir krizių valdymo.

Mokymo padalinyje trukmė nustatoma padalinio mokymo plane. Rengdami atitinkamus egzaminus arba taikydami nuolatinio vertinimo sistemą, reikiamus gebėjimus vertina patvirtinti egzaminuotojai ar kompetencijos vertintojai, kurie priima nešališką ir objektyvų sprendimą. Šiuo tikslu kompetentingos institucijos nustato apeliacijų teikimo mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad kandidatams būtų sudaromos vienodos sąlygos.

C DALIS

Skrydžių vadovų tęstinio mokymo reikalavimai

Skrydžių vadovų licencijose nurodytos kvalifikacijos ir padalinio patvirtinimų galiojimas užtikrinamas dalyvaujant patvirtintame tęstiniame mokyme, kuris apima mokymą, skirtą skrydžių vadovo gebėjimams palaikyti, kvalifikacijos kėlimo kursus, mokymą veikti avarinėse situacijose ir prireikus – kalbos mokymą.

Vykdant tęstinį mokymą, skrydžių vadovai tinkamai mokomi saugos, saugumo ir krizių valdymo.

Tęstinį mokymą sudaro teoriniai ir praktiniai kursai, taip pat naudojimasis treniruokliais. Šiuo tikslu mokymo organizacija sudaro padalinio kompetencijos programas, kuriose išsamiai apibūdinami procesai, darbuotojai ir laikas, reikalingi atitinkamam tęstiniam mokymui surengti ir įgytai kompetencijai pademonstruoti. Šios programos peržiūrimos ir tvirtinamos bent kas trejus metus. Tęstinio mokymo trukmė nustatoma atsižvelgiant į padalinyje dirbančių skrydžių vadovų praktinius poreikius, ypač į atliktus ar numatomus procedūrų ar įrangos pakeitimus arba į bendro saugos valdymo reikalavimus. Visų skrydžių vadovų kompetencija tinkamai vertinama bent kas trejus metus. Oro navigacijos paslaugų teikėjas užtikrina, kad būtų taikomi mechanizmai, kuriais garantuojamas vienodų sąlygų sudarymas licencijų turėtojams, kai jų patvirtinimų galiojimo laikas negali būti pratęstas.

---

(1)  1.0 leidimas, leidimo data – 2008 m. spalio 21 d., nuorodos Nr. EUROCONTROL-SPEC-0113.

---

PRIEDAS III

KALBŲ MOKĖJIMO REIKALAVIMAI

Kalbos mokėjimo vertinimo skalė. Aukščiausias, aukštesnis ir darbinis lygiai.

| Lygis | Tartis
  Mokėjimas kalbėti aviacijos bendruomenei suprantamu dialektu ir (arba) akcentu. | Struktūra
  Atitinkamos gramatinės konstrukcijos vartojamos ir sakiniai sudaromi pagal kalbos funkcijas, susijusias su konkrečia užduotimi. | Žodynas | Sklandumas | Supratimas | Bendravimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aukščiausias
  6 | Tarimas, kirčiavimas, kalbos ritmas ir intonacija, nors gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka jiems gali turėti įtakos, suprasti kalbėtojo beveik niekada netrukdo. | Nuosekliai vartojamos tinkamos ir pagrindinės, ir sudėtingos gramatinės ir sakinių konstrukcijos. | Žodynas pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis įvairiomis žinomomis ir naujomis temomis. Vartojamos idiomos, išreiškiami atspalviai, paisoma funkcinių stilių. | Gebama ilgą laiką kalbėti lengvai ir sklandžiai. Siekiant stilistinio efekto, pvz., pabrėžti mintį, kaitaliojamas žodžių srautas. Spontaniškai vartojami tinkami įterpiniai ir jungtukai. | Nuolat teisingai suprantama beveik visuose kontekstuose, įskaitant kalbines ir kultūrines subtilybes. | Lengvai bendraujama beveik visose situacijose. Pastebimos žodinės ir nežodinės užuominos ir į jas tinkamai reaguojama. |
| Aukštesnis
  5 | Tarimas, kirčiavimas, kalbos ritmas ir intonacija, nors gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka jiems turi įtakos, suprasti kalbėtoją trukdo retai. | Nuosekliai vartojamos tinkamos pagrindinės gramatinės ir sakinių konstrukcijos. Stengiamasi vartoti sudėtingas konstrukcijas, tačiau daroma klaidų, dėl kurių kartais iškreipiama prasmė. | Žodynas pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis. Nuolat tinkamai perfrazuojama. Kartais vartojamos idiomos. | Gebama ilgą laiką gana lengvai kalbėti žinomomis temomis, bet žodžių srauto kaitaliojimas kaip stiliaus priemonė gali būti nenaudojamas. Gebama vartoti tinkamus įterpinius ar jungtukus. | Kalbėtojas teisingai supranta, kai kalbama bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis, ir beveik visada teisingai supranta patekęs į sudėtingą kalbinę ar kitokią situaciją arba įvykiams netikėtai pasikeitus. Gebama suprasti įvairias kalbos atmainas (dialektą ir (arba) akcentą) arba funkcinius stilius. | Atsakymai pateikiami greitai, yra tinkami ir informatyvūs. Kalbėtojo ir klausytojo ryšys palaikomas veiksmingai. |
| Darbinis
  4 | Tarimui, kirčiavimui, kalbos ritmui ir intonacijai gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka turi įtakos, tačiau tai tik kartais trukdo suprasti kalbėtoją. | Pagrindinės gramatinės ir sakinių konstrukcijos vartojamos kūrybiškai ir dažniausiai tinkamai. Gali pasitaikyti klaidų, ypač neįprastose ar netikėtose situacijose, bet dėl jų retai iškreipiama prasmė. | Žodynas paprastai pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis. Neįprastose ar netikėtose situacijose, kai pritrūksta žodžių, dažnai gebama sėkmingai perfrazuoti. | Tam tikrą laiką kalbama be sustojimo tinkamu tempu. Pereinant nuo išmoktų arba šabloniškų posakių prie spontaniško pokalbio, kalba kartais gali būti ne tokia sklandi, bet tai netrukdo veiksmingai bendrauti. Gebama vartoti tam tikrus įterpinius ar jungtukus. Beprasmiai žodeliai dėmesio neatitraukia. | Beveik visada teisingai suprantama, kai kalbama bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis ir kai vartojamas akcentas arba kalbos atšaka yra pakankamai suprantami tarptautiniu mastu. Patekęs į sudėtingą kalbinę ar kitokią situaciją arba įvykiams netikėtai pasikeitus, kalbėtojas gali ne iš karto suprasti, apie ką kalbama, arba jam gali tekti paaiškinti. | Paprastai atsakymai pateikiami greitai, yra tinkami ir informatyvūs. Pokalbis pradedamas ir palaikomas net ir įvykiams netikėtai pasikeitus. Tinkamas elgesys įvykus nesusipratimui – informacija patikrinama, patvirtinama arba paaiškinama. |

Lygis

Tartis

Mokėjimas kalbėti aviacijos bendruomenei suprantamu dialektu ir (arba) akcentu.

Struktūra

Atitinkamos gramatinės konstrukcijos vartojamos ir sakiniai sudaromi pagal kalbos funkcijas, susijusias su konkrečia užduotimi.

Žodynas

Sklandumas

Supratimas

Bendravimas

Aukščiausias

6

Tarimas, kirčiavimas, kalbos ritmas ir intonacija, nors gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka jiems gali turėti įtakos, suprasti kalbėtojo beveik niekada netrukdo.

Nuosekliai vartojamos tinkamos ir pagrindinės, ir sudėtingos gramatinės ir sakinių konstrukcijos.

Žodynas pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis įvairiomis žinomomis ir naujomis temomis. Vartojamos idiomos, išreiškiami atspalviai, paisoma funkcinių stilių.

Gebama ilgą laiką kalbėti lengvai ir sklandžiai. Siekiant stilistinio efekto, pvz., pabrėžti mintį, kaitaliojamas žodžių srautas. Spontaniškai vartojami tinkami įterpiniai ir jungtukai.

Nuolat teisingai suprantama beveik visuose kontekstuose, įskaitant kalbines ir kultūrines subtilybes.

Lengvai bendraujama beveik visose situacijose. Pastebimos žodinės ir nežodinės užuominos ir į jas tinkamai reaguojama.

Aukštesnis

5

Tarimas, kirčiavimas, kalbos ritmas ir intonacija, nors gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka jiems turi įtakos, suprasti kalbėtoją trukdo retai.

Nuosekliai vartojamos tinkamos pagrindinės gramatinės ir sakinių konstrukcijos. Stengiamasi vartoti sudėtingas konstrukcijas, tačiau daroma klaidų, dėl kurių kartais iškreipiama prasmė.

Žodynas pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis. Nuolat tinkamai perfrazuojama. Kartais vartojamos idiomos.

Gebama ilgą laiką gana lengvai kalbėti žinomomis temomis, bet žodžių srauto kaitaliojimas kaip stiliaus priemonė gali būti nenaudojamas. Gebama vartoti tinkamus įterpinius ar jungtukus.

Kalbėtojas teisingai supranta, kai kalbama bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis, ir beveik visada teisingai supranta patekęs į sudėtingą kalbinę ar kitokią situaciją arba įvykiams netikėtai pasikeitus. Gebama suprasti įvairias kalbos atmainas (dialektą ir (arba) akcentą) arba funkcinius stilius.

Atsakymai pateikiami greitai, yra tinkami ir informatyvūs. Kalbėtojo ir klausytojo ryšys palaikomas veiksmingai.

Darbinis

4

Tarimui, kirčiavimui, kalbos ritmui ir intonacijai gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka turi įtakos, tačiau tai tik kartais trukdo suprasti kalbėtoją.

Pagrindinės gramatinės ir sakinių konstrukcijos vartojamos kūrybiškai ir dažniausiai tinkamai. Gali pasitaikyti klaidų, ypač neįprastose ar netikėtose situacijose, bet dėl jų retai iškreipiama prasmė.

Žodynas paprastai pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis. Neįprastose ar netikėtose situacijose, kai pritrūksta žodžių, dažnai gebama sėkmingai perfrazuoti.

Tam tikrą laiką kalbama be sustojimo tinkamu tempu. Pereinant nuo išmoktų arba šabloniškų posakių prie spontaniško pokalbio, kalba kartais gali būti ne tokia sklandi, bet tai netrukdo veiksmingai bendrauti. Gebama vartoti tam tikrus įterpinius ar jungtukus. Beprasmiai žodeliai dėmesio neatitraukia.

Beveik visada teisingai suprantama, kai kalbama bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis ir kai vartojamas akcentas arba kalbos atšaka yra pakankamai suprantami tarptautiniu mastu. Patekęs į sudėtingą kalbinę ar kitokią situaciją arba įvykiams netikėtai pasikeitus, kalbėtojas gali ne iš karto suprasti, apie ką kalbama, arba jam gali tekti paaiškinti.

Paprastai atsakymai pateikiami greitai, yra tinkami ir informatyvūs. Pokalbis pradedamas ir palaikomas net ir įvykiams netikėtai pasikeitus. Tinkamas elgesys įvykus nesusipratimui – informacija patikrinama, patvirtinama arba paaiškinama.

Kalbos mokėjimo vertinimo skalė. Žemesnis už darbinį, pradinis ir žemesnis už pradinį lygiai.

| Lygis | Tartis
  Mokėjimas kalbėti aviacijos bendruomenei suprantamu dialektu ir (arba) akcentu. | Struktūra
  Atitinkamos gramatinės konstrukcijos vartojamos ir sakiniai sudaromi pagal kalbos funkcijas, susijusias su konkrečia užduotimi. | Žodynas | Sklandumas | Supratimas | Bendravimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žemesnis už darbinį
  3 | Tarimui, kirčiavimui, kalbos ritmui ir intonacijai gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka turi įtakos, ir tai dažnai trukdo suprasti kalbėtoją. | Su nuspėjamomis situacijomis susijusios pagrindinės gramatinės ir sakinių konstrukcijos ne visada vartojamos tinkamai. Dėl daromų klaidų dažnai iškreipiama prasmė. | Žodynas dažnai pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis, bet yra ribotas, o žodžiai dažnai parenkami netinkamai. Kai pritrūksta žodžių, tinkamai perfrazuoti dažnai nepavyksta. | Tam tikrą laiką kalbama be sustojimo, bet dažnai mintys reiškiamos ir pauzės daromos netinkamai. Dvejojimas ar lėtas kalbėjimas gali trukdyti veiksmingai bendrauti. Beprasmiai žodeliai kartais atitraukia dėmesį. | Dažnai teisingai suprantama, kai kalbama bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis ir kai vartojamas akcentas arba kalbos atšaka yra pakankamai suprantami tarptautiniu mastu. Patekus į sudėtingą kalbinę ar kitokią situaciją arba įvykiams netikėtai pasikeitus, gali nepavykti suprasti, apie ką kalbama. | Kartais atsakymai pateikiami greitai, yra tinkami ir informatyvūs. Žinomomis temomis ir nuspėjamose situacijose pokalbis pradedamas ir palaikomas pakankamai lengvai. Įvykiams netikėtai pasikeitus, paprastai bendravimo palaikyti nepavyksta. |
| Pradinis
  2 | Tarimui, kirčiavimui, kalbos ritmui ir intonacijai gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka turi labai didelę įtaką, ir tai paprastai trukdo suprasti kalbėtoją. | Ribotai gebama vartoti kelias paprastas išmoktas gramatines ir sakinių konstrukcijas. | Žodynas ribotas, vartojami tik atskiri žodžiai ir išmokti posakiai. | Gebama kalbėti labai trumpais atskirais išmoktais žodžių junginiais, dažnai daromos pauzės ir, stengiantis išreikšti mintį arba ištarti prasčiau žinomus žodžius, vartojami dėmesį atitraukiantys beprasmiai žodeliai. | Suprantami tik aiškiai ir lėtai tariami atskiri išmokti posakiai. | Atsakymai pateikiami lėtai ir dažnai yra netinkami. Gebama bendrauti tik paprastais, įprastiniais žodžių junginiais. |
| Žemesnis už pradinį
  1 | Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį. | Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį. | Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį. | Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį. | Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį. | Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį. |

Lygis

Tartis

Mokėjimas kalbėti aviacijos bendruomenei suprantamu dialektu ir (arba) akcentu.

Struktūra

Atitinkamos gramatinės konstrukcijos vartojamos ir sakiniai sudaromi pagal kalbos funkcijas, susijusias su konkrečia užduotimi.

Žodynas

Sklandumas

Supratimas

Bendravimas

Žemesnis už darbinį

3

Tarimui, kirčiavimui, kalbos ritmui ir intonacijai gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka turi įtakos, ir tai dažnai trukdo suprasti kalbėtoją.

Su nuspėjamomis situacijomis susijusios pagrindinės gramatinės ir sakinių konstrukcijos ne visada vartojamos tinkamai. Dėl daromų klaidų dažnai iškreipiama prasmė.

Žodynas dažnai pakankamai platus ir tikslus, kad būtų galima veiksmingai kalbėtis bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis, bet yra ribotas, o žodžiai dažnai parenkami netinkamai. Kai pritrūksta žodžių, tinkamai perfrazuoti dažnai nepavyksta.

Tam tikrą laiką kalbama be sustojimo, bet dažnai mintys reiškiamos ir pauzės daromos netinkamai. Dvejojimas ar lėtas kalbėjimas gali trukdyti veiksmingai bendrauti. Beprasmiai žodeliai kartais atitraukia dėmesį.

Dažnai teisingai suprantama, kai kalbama bendromis, konkrečiomis ir su darbu susijusiomis temomis ir kai vartojamas akcentas arba kalbos atšaka yra pakankamai suprantami tarptautiniu mastu. Patekus į sudėtingą kalbinę ar kitokią situaciją arba įvykiams netikėtai pasikeitus, gali nepavykti suprasti, apie ką kalbama.

Kartais atsakymai pateikiami greitai, yra tinkami ir informatyvūs. Žinomomis temomis ir nuspėjamose situacijose pokalbis pradedamas ir palaikomas pakankamai lengvai. Įvykiams netikėtai pasikeitus, paprastai bendravimo palaikyti nepavyksta.

Pradinis

2

Tarimui, kirčiavimui, kalbos ritmui ir intonacijai gimtoji kalba arba regioninė kalbos atšaka turi labai didelę įtaką, ir tai paprastai trukdo suprasti kalbėtoją.

Ribotai gebama vartoti kelias paprastas išmoktas gramatines ir sakinių konstrukcijas.

Žodynas ribotas, vartojami tik atskiri žodžiai ir išmokti posakiai.

Gebama kalbėti labai trumpais atskirais išmoktais žodžių junginiais, dažnai daromos pauzės ir, stengiantis išreikšti mintį arba ištarti prasčiau žinomus žodžius, vartojami dėmesį atitraukiantys beprasmiai žodeliai.

Suprantami tik aiškiai ir lėtai tariami atskiri išmokti posakiai.

Atsakymai pateikiami lėtai ir dažnai yra netinkami. Gebama bendrauti tik paprastais, įprastiniais žodžių junginiais.

Žemesnis už pradinį

1

Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį.

Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį.

Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį.

Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį.

Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį.

Kalbos mokėjimo lygis žemesnis už pradinį.

---

IV PRIEDAS

Mokymo organizacijų sertifikatų specifikacijos

Kompetentingos institucijos pagal šį reglamentą išduotuose mokymo organizacijų sertifikatuose nurodoma:

| a) | sertifikatą išdavusi kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

a)

sertifikatą išdavusi kompetentinga institucija;

| b) | pareiškėjas (pavadinimas ir adresas); |
| --- | --- |

b)

pareiškėjas (pavadinimas ir adresas);

| c) | teikiamo mokymo ir (arba) paslaugų, kurie patvirtinami sertifikatu, rūšis; |
| --- | --- |

c)

teikiamo mokymo ir (arba) paslaugų, kurie patvirtinami sertifikatu, rūšis;

| d) | pareiškėjo atitikties V skyriuje nustatytiems reikalavimams patvirtinimas; |
| --- | --- |

d)

pareiškėjo atitikties V skyriuje nustatytiems reikalavimams patvirtinimas;

| e) | sertifikato išdavimo data ir galiojimo laikotarpis. |
| --- | --- |

e)

sertifikato išdavimo data ir galiojimo laikotarpis.

---

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/39

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 806/2011

2011 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga flukvinkonazolas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir Komisijos sprendimas 2008/934/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies c punktu, Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, kurių atžvilgiu pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008 (3) 16 straipsnį nustatyta, kad dokumentų rinkinys yra išsamus, tvirtinimo procedūrai ir sąlygoms. Flukvinkonazolas – veiklioji medžiaga, kurios dokumentų rinkinys, kaip nustatyta pagal minėtą reglamentą, yra išsamus; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies c punktu, Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, kurių atžvilgiu pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008 (3) 16 straipsnį nustatyta, kad dokumentų rinkinys yra išsamus, tvirtinimo procedūrai ir sąlygoms. Flukvinkonazolas – veiklioji medžiaga, kurios dokumentų rinkinys, kaip nustatyta pagal minėtą reglamentą, yra išsamus;

| (2) | Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (4) ir (EB) Nr. 1490/2002 (5) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos antrojo ir trečiojo etapų įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad jas būtų galima įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra flukvinkonazolas; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (4) ir (EB) Nr. 1490/2002 (5) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos antrojo ir trečiojo etapų įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad jas būtų galima įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra flukvinkonazolas;

| (3) | vadovaudamasis 2007 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1095/2007, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1490/2002, nustatantį išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, trečiojo etapo įgyvendinimo taisykles, ir Reglamentą (EB) Nr. 2229/2004, nustatantį tolesnes išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, ketvirtojo etapo įgyvendinimo taisykles (6), 3 straipsnio 2 dalimi, pranešėjas per du mėnesius nuo minėto reglamento įsigaliojimo atsiėmė paraišką dėl veikliosios medžiagos įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Taigi 2008 m. gruodžio 5 d. buvo priimtas Komisijos sprendimas 2008/934/EB dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, registracijos panaikinimo (7); šiuo sprendimu flukvinkonazolas neįtrauktas į minėtą priedą; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasis 2007 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1095/2007, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1490/2002, nustatantį išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, trečiojo etapo įgyvendinimo taisykles, ir Reglamentą (EB) Nr. 2229/2004, nustatantį tolesnes išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, ketvirtojo etapo įgyvendinimo taisykles (6), 3 straipsnio 2 dalimi, pranešėjas per du mėnesius nuo minėto reglamento įsigaliojimo atsiėmė paraišką dėl veikliosios medžiagos įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Taigi 2008 m. gruodžio 5 d. buvo priimtas Komisijos sprendimas 2008/934/EB dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, registracijos panaikinimo (7); šiuo sprendimu flukvinkonazolas neįtrauktas į minėtą priedą;

| (4) | vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas) pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimu įprasta ir skubos tvarka, 14–19 straipsniuose; |
| --- | --- |

(4)

vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas) pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimu įprasta ir skubos tvarka, 14–19 straipsniuose;

| (5) | paraiška pateikta Airijai, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatyti skubos tvarkos terminai nebuvo pažeisti. Veikliosios medžiagos specifikacija ir nurodyta paskirtis yra tokios pat kaip Sprendime 2008/934/EB. Paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus; |
| --- | --- |

(5)

paraiška pateikta Airijai, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatyti skubos tvarkos terminai nebuvo pažeisti. Veikliosios medžiagos specifikacija ir nurodyta paskirtis yra tokios pat kaip Sprendime 2008/934/EB. Paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus;

| (6) | Airija įvertino pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2010 m. balandžio 13 d. Airija šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai. Tarnyba papildomą ataskaitą perdavė kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad jie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, 2011 m. vasario 25 d. Tarnyba Komisijai pateikė išvadą dėl flukvinkonazolo (8). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadą valstybės narės ir Komisija persvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. birželio 17 d. pateikė kaip Komisijos flukvinkonazolo peržiūros ataskaitą; |
| --- | --- |

(6)

Airija įvertino pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2010 m. balandžio 13 d. Airija šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai. Tarnyba papildomą ataskaitą perdavė kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad jie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, 2011 m. vasario 25 d. Tarnyba Komisijai pateikė išvadą dėl flukvinkonazolo (8). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadą valstybės narės ir Komisija persvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. birželio 17 d. pateikė kaip Komisijos flukvinkonazolo peržiūros ataskaitą;

| (7) | atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra flukvinkonazolo, gali būti laikomi apskritai atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl Komisijos peržiūros ataskaitoje išnagrinėtos ir apibūdintos naudojimo paskirties. Todėl tikslinga flukvinkonazolą patvirtinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

(7)

atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra flukvinkonazolo, gali būti laikomi apskritai atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl Komisijos peržiūros ataskaitoje išnagrinėtos ir apibūdintos naudojimo paskirties. Todėl tikslinga flukvinkonazolą patvirtinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009;

| (8) | tačiau, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalimi, kartu su to reglamento 6 straipsniu, ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus; |
| --- | --- |

(8)

tačiau, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalimi, kartu su to reglamento 6 straipsniu, ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus;

| (9) | nepažeidžiant išvados, kad flukvinkonazolas turėtų būti patvirtintas, visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
| --- | --- |

(9)

nepažeidžiant išvados, kad flukvinkonazolas turėtų būti patvirtintas, visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos;

| (10) | prieš veikliąją medžiagą patvirtinant turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, nustatytų patvirtinus veikliąją medžiagą; |
| --- | --- |

(10)

prieš veikliąją medžiagą patvirtinant turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, nustatytų patvirtinus veikliąją medžiagą;

| (11) | tačiau, nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų įpareigojimų, kurie atsiranda patvirtinus medžiagą, ir atsižvelgiant į ypatingą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau išdėstytos nuostatos. Valstybėms narėms turėtų būti suteiktas šešių mėnesių nuo medžiagos patvirtinimo laikotarpis, per kurį jos peržiūrėtų augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra flukvinkonazolo, registraciją. Valstybės narės turėtų atitinkamai pataisyti, pakeisti arba panaikinti galiojančią registraciją. Nukrypstant nuo minėto termino, turėtų būti nustatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/414/EEB ir taikant vienodus principus, turėtų būti pateiktas ir įvertintas III priede nustatytas atnaujintas išsamus kiekvieno augalų apsaugos produkto dokumentų rinkinys, parengtas pagal kiekvieną numatomą naudojimo paskirtį; |
| --- | --- |

(11)

tačiau, nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų įpareigojimų, kurie atsiranda patvirtinus medžiagą, ir atsižvelgiant į ypatingą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau išdėstytos nuostatos. Valstybėms narėms turėtų būti suteiktas šešių mėnesių nuo medžiagos patvirtinimo laikotarpis, per kurį jos peržiūrėtų augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra flukvinkonazolo, registraciją. Valstybės narės turėtų atitinkamai pataisyti, pakeisti arba panaikinti galiojančią registraciją. Nukrypstant nuo minėto termino, turėtų būti nustatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/414/EEB ir taikant vienodus principus, turėtų būti pateiktas ir įvertintas III priede nustatytas atnaujintas išsamus kiekvieno augalų apsaugos produkto dokumentų rinkinys, parengtas pagal kiekvieną numatomą naudojimo paskirtį;

| (12) | patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtraukiant veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (9), nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų aiškinant galiojančios registracijos liudijimų savininkų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma pareigą patikrinti, ar registracijos liudijimo savininkas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos liudijimo savininkams, naujų įpareigojimų, palyginti su tuo, kas nustatyta iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas minėtos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais tvirtinamos veikliosios medžiagos, nenustatoma; |
| --- | --- |

(12)

patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtraukiant veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (9), nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų aiškinant galiojančios registracijos liudijimų savininkų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma pareigą patikrinti, ar registracijos liudijimo savininkas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos liudijimo savininkams, naujų įpareigojimų, palyginti su tuo, kas nustatyta iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas minėtos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais tvirtinamos veikliosios medžiagos, nenustatoma;

| (13) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalimi, atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (10) priedas; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalimi, atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (10) priedas;

| (14) | Sprendimu 2008/934/EB flukvinkonazolas neįtrauktas į sąrašą ir numatyta iki 2011 m. gruodžio 31 d. panaikinti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, registraciją. To sprendimo priede būtina išbraukti eilutę apie flukvinkonazolą. Todėl Sprendimas 2008/934/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

Sprendimu 2008/934/EB flukvinkonazolas neįtrauktas į sąrašą ir numatyta iki 2011 m. gruodžio 31 d. panaikinti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, registraciją. To sprendimo priede būtina išbraukti eilutę apie flukvinkonazolą. Todėl Sprendimas 2008/934/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Veikliosios medžiagos patvirtinimas

Pagal I priede nustatytas sąlygas patvirtinama tame priede nurodyta veiklioji medžiaga flukvinkonazolas.

2 straipsnis

Pakartotinis augalų apsaugos produktų vertinimas

1.   Vadovaudamosi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, valstybės narės iki 2012 m. birželio 30 d. prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina galiojančią augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos flukvinkonazolo, registraciją.

Iki tos dienos jos pirmiausia patikrina, ar laikomasi šio reglamento I priede nustatytų sąlygų, išskyrus to priedo B dalies konkrečių nuostatų skiltyje nustatytas sąlygas, ir ar registracijos liudijimo savininkas turi dokumentų rinkinį, atitinkantį Direktyvos 91/414/EEB II priedo reikalavimus, arba gali juo naudotis vadovaudamasis tos direktyvos 13 straipsnio 1–4 dalyse ir Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 62 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės, vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nustatytais vienodais principais, remdamosi dokumentų rinkiniu, atitinkančiu Direktyvos 91/414/EEB III priedo reikalavimus, ir atsižvelgdamos į šio reglamento I priedo B dalies konkrečių nuostatų skiltį, ne vėliau kaip iki 2011 m. gruodžio 31 d. pakartotinai įvertina kiekvieną patvirtintą augalų apsaugos produktą, kuriame flukvinkonazolas yra vienintelė veiklioji medžiaga arba viena iš kelių veikliųjų medžiagų, išvardytų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priede. Remdamosi tuo vertinimu valstybės narės nustato, ar produktas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Po to valstybės narės:

| a) | ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje flukvinkonazolas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją; arba |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje flukvinkonazolas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją; arba

| b) | ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui atlikti nustatytos dienos, nurodytos atitinkamame teisės akte arba teisės aktuose, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, pasirinkdamos vėliausią datą, prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje flukvinkonazolas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui atlikti nustatytos dienos, nurodytos atitinkamame teisės akte arba teisės aktuose, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, pasirinkdamos vėliausią datą, prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje flukvinkonazolas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją.

3 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

4 straipsnis

Sprendimo 2008/934/EB pakeitimai

Išbraukiama Sprendimo 2008/934/EB priedo eilutė apie flukvinkonazolą.

5 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

2

(3)  OL L 15, 2008 1 18, p. 5.

3

(4)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25.

4

(5)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23.

5

(6)  OL L 246, 2007 9 21, p. 19.

6

(7)  OL L 333, 2008 12 11, p. 11.

7

(8)  Europos maisto saugos tarnybos tarpusavio vertinimo išvada dėl veikliosios medžiagos flukvinkonazolo keliamos pesticido rizikos vertinimo. EMST leidinys (2011 m.); 9(5):2096. (p. 112). doi:10.2903/j.efsa.2011.2096. Pateikta www.efsa.europa.eu.

8

www.efsa.europa.eu

(9)  OL L 366, 1992 12 15, p. 10.

9

(10)  OL L 153, 2011 6 11, p. 1.

10

---

I PRIEDAS

| Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flukvinkonazolas
  CAS Nr. 136426-54-5
  CIPAC Nr. 474 | 3-(2,4-dichlorofenil)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-il)chinazolin-4(3H)-onas | ≥ 955 g/kg | 2012 m. sausio 1 d. | 2021 m. gruodžio 31 d. | A DALIS
  Leidžiama naudoti tik kaip fungicidą.
  B DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į flukvinkonazolo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:






  a) | ypatingą dėmesį skiria naudotojų ir darbuotojų rizikai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose prireikus būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės; |

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

Flukvinkonazolas

CAS Nr. 136426-54-5

CIPAC Nr. 474

3-(2,4-dichlorofenil)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-il)chinazolin-4(3H)-onas

≥ 955 g/kg

2012 m. sausio 1 d.

2021 m. gruodžio 31 d.

A DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip fungicidą.

B DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į flukvinkonazolo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:

a)

ypatingą dėmesį skiria naudotojų ir darbuotojų rizikai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose prireikus būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės;

| b) | ypatingą dėmesį skiria triazolo metabolitų darinių (TDM) likučių maiste poveikiui vartotojams; |
| --- | --- |

b)

ypatingą dėmesį skiria triazolo metabolitų darinių (TDM) likučių maiste poveikiui vartotojams;

| c) | ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla paukščiams ir žinduoliams. |
| --- | --- |

c)

ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla paukščiams ir žinduoliams.

Naudojimo sąlygose prireikus nurodomos rizikos mažinimo priemonės.

Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:

| 1) | triazolo metabolitų darinių (TDM) likučius pirminiuose pasėliuose, sėjomainai auginamuose pasėliuose ir gyvūninės kilmės produktuose; |
| --- | --- |

1)

triazolo metabolitų darinių (TDM) likučius pirminiuose pasėliuose, sėjomainai auginamuose pasėliuose ir gyvūninės kilmės produktuose;

| 2) | metabolito diono likučių sėjomainai auginamuose pasėliuose įtaką bendram poveikiui vartotojams; |
| --- | --- |

2)

metabolito diono likučių sėjomainai auginamuose pasėliuose įtaką bendram poveikiui vartotojams;

| 3) | ūmų pavojų vabzdžiaėdžiams žinduoliams; |
| --- | --- |

3)

ūmų pavojų vabzdžiaėdžiams žinduoliams;

| 4) | ilgalaikę riziką vabzdžiaėdžiams ir žoliaėdžiams paukščiams ir žinduoliams; |
| --- | --- |

4)

ilgalaikę riziką vabzdžiaėdžiams ir žoliaėdžiams paukščiams ir žinduoliams;

| 5) | riziką sliekais mintantiems žinduoliams; |
| --- | --- |

5)

riziką sliekais mintantiems žinduoliams;

| 6) | galimą žalą vandens organizmų endokrininei sistemai (žuvų viso gyvenimo ciklo tyrimas). |
| --- | --- |

6)

galimą žalą vandens organizmų endokrininei sistemai (žuvų viso gyvenimo ciklo tyrimas).

Tą informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2013 m. gruodžio 31 d.

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

---

II PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 540/2011 priedo B dalis papildoma šiuo įrašu:

| Nr. | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | Flukvinkonazolas
  CAS Nr. 136426-54-5
  CIPAC Nr. 474 | 3-(2,4-dichlorofenil)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)chinazolin-4(3H)-onas | ≥ 955 g/kg | 2012 m. sausio 1 d. | 2021 m. gruodžio 31 d. | A DALIS
  Leidžiama naudoti tik kaip fungicidą.
  B DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į flukvinkonazolo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:






  a) | ypatingą dėmesį skiria naudotojų ir darbuotojų rizikai ir užtikrina, kad prireikus naudojimo sąlygose būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės; |

Nr.

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„14

Flukvinkonazolas

CAS Nr. 136426-54-5

CIPAC Nr. 474

3-(2,4-dichlorofenil)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)chinazolin-4(3H)-onas

≥ 955 g/kg

2012 m. sausio 1 d.

2021 m. gruodžio 31 d.

A DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip fungicidą.

B DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į flukvinkonazolo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:

a)

ypatingą dėmesį skiria naudotojų ir darbuotojų rizikai ir užtikrina, kad prireikus naudojimo sąlygose būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės;

| b) | ypatingą dėmesį skiria triazolo metabolitų darinių (TDM) likučių maiste poveikiui vartotojams; |
| --- | --- |

b)

ypatingą dėmesį skiria triazolo metabolitų darinių (TDM) likučių maiste poveikiui vartotojams;

| c) | ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla paukščiams ir žinduoliams. |
| --- | --- |

c)

ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla paukščiams ir žinduoliams.

Naudojimo sąlygose prireikus nurodomos rizikos mažinimo priemonės.

Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:

| 1) | triazolo metabolitų darinių (TDM) likučius pirminiuose pasėliuose, sėjomainai auginamuose pasėliuose ir gyvūninės kilmės produktuose; |
| --- | --- |

1)

triazolo metabolitų darinių (TDM) likučius pirminiuose pasėliuose, sėjomainai auginamuose pasėliuose ir gyvūninės kilmės produktuose;

| 2) | metabolito diono likučių sėjomainai auginamuose pasėliuose įtaką bendram poveikiui vartotojams; |
| --- | --- |

2)

metabolito diono likučių sėjomainai auginamuose pasėliuose įtaką bendram poveikiui vartotojams;

| 3) | ūmų pavojų vabzdžiaėdžiams žinduoliams; |
| --- | --- |

3)

ūmų pavojų vabzdžiaėdžiams žinduoliams;

| 4) | ilgalaikę riziką vabzdžiaėdžiams ir žoliaėdžiams paukščiams ir žinduoliams; |
| --- | --- |

4)

ilgalaikę riziką vabzdžiaėdžiams ir žoliaėdžiams paukščiams ir žinduoliams;

| 5) | riziką sliekais mintantiems žinduoliams; |
| --- | --- |

5)

riziką sliekais mintantiems žinduoliams;

| 6) | galimą žalą vandens organizmų endokrininei sistemai (žuvų viso gyvenimo ciklo tyrimas). |
| --- | --- |

6)

galimą žalą vandens organizmų endokrininei sistemai (žuvų viso gyvenimo ciklo tyrimas).

Tą informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2013 m. gruodžio 31 d.“

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

1

---

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/44

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 807/2011

2011 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga triazoksidas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies c punktu, Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, kurių atžvilgiu pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008 (3) 16 straipsnį nustatyta, kad dokumentų rinkinys yra išsamus, tvirtinimo procedūrai ir sąlygoms. Triazoksidas – veiklioji medžiaga, kurios dokumentų rinkinys, kaip nustatyta pagal minėtą reglamentą, yra išsamus; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies c punktu, Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, kurių atžvilgiu pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008 (3) 16 straipsnį nustatyta, kad dokumentų rinkinys yra išsamus, tvirtinimo procedūrai ir sąlygoms. Triazoksidas – veiklioji medžiaga, kurios dokumentų rinkinys, kaip nustatyta pagal minėtą reglamentą, yra išsamus;

| (2) | Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (4) ir (EB) Nr. 1490/2002 (5) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos trečiojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad jas būtų galima įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra triazoksidas. Komisijos sprendimu 2009/860/EB (6) nuspręsta triazoksido neįtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (4) ir (EB) Nr. 1490/2002 (5) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos trečiojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad jas būtų galima įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra triazoksidas. Komisijos sprendimu 2009/860/EB (6) nuspręsta triazoksido neįtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą;

| (3) | vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas) pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimu įprasta ir skubos tvarka, 14–19 straipsniuose; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas) pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimu įprasta ir skubos tvarka, 14–19 straipsniuose;

| (4) | paraiška pateikta Jungtinei Karalystei, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatytas skubos tvarkos terminas nebuvo pažeistas. Veikliosios medžiagos specifikacija ir siūloma paskirtis yra tokios pat kaip Sprendime 2009/860/EB. Minėta paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus; |
| --- | --- |

(4)

paraiška pateikta Jungtinei Karalystei, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatytas skubos tvarkos terminas nebuvo pažeistas. Veikliosios medžiagos specifikacija ir siūloma paskirtis yra tokios pat kaip Sprendime 2009/860/EB. Minėta paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus;

| (5) | Jungtinė Karalystė įvertino pareiškėjo pateiktą naują informaciją ir duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2010 m. birželio 10 d. Jungtinė Karalystė šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai; |
| --- | --- |

(5)

Jungtinė Karalystė įvertino pareiškėjo pateiktą naują informaciją ir duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2010 m. birželio 10 d. Jungtinė Karalystė šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai;

| (6) | Tarnyba papildomą ataskaitą perdavė kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad jie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, valstybės narės ir Tarnyba atliko papildomos ataskaitos tarpusavio vertinimą. 2011 m. vasario 15 d. Tarnyba Komisijai pateikė išvadą dėl triazoksido (7). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadą valstybės narės ir Komisija persvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. birželio 17 d. pateikė kaip Komisijos triazoksido peržiūros ataskaitą; |
| --- | --- |

(6)

Tarnyba papildomą ataskaitą perdavė kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad jie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, valstybės narės ir Tarnyba atliko papildomos ataskaitos tarpusavio vertinimą. 2011 m. vasario 15 d. Tarnyba Komisijai pateikė išvadą dėl triazoksido (7). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadą valstybės narės ir Komisija persvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. birželio 17 d. pateikė kaip Komisijos triazoksido peržiūros ataskaitą;

| (7) | ataskaitą rengusios valstybės narės papildomoje ataskaitoje ir naujoje Tarnybos išvadoje daugiausia dėmesio skirta susirūpinimą kėlusiems klausimams, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta į sąrašą. Visų pirma, susirūpinta dėl to, kad buvo neįmanoma atlikti patikimo rizikos vartotojams vertinimo, nes nebuvo duomenų, leidžiančių nustatyti likučių augaliniuose produktuose pobūdį ir galimą likučių patekimą į gyvūninius produktus; |
| --- | --- |

(7)

ataskaitą rengusios valstybės narės papildomoje ataskaitoje ir naujoje Tarnybos išvadoje daugiausia dėmesio skirta susirūpinimą kėlusiems klausimams, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta į sąrašą. Visų pirma, susirūpinta dėl to, kad buvo neįmanoma atlikti patikimo rizikos vartotojams vertinimo, nes nebuvo duomenų, leidžiančių nustatyti likučių augaliniuose produktuose pobūdį ir galimą likučių patekimą į gyvūninius produktus;

| (8) | pareiškėjo pateikta nauja informacija rodo, kad poveikį vartotojams galima laikyti priimtinu; |
| --- | --- |

(8)

pareiškėjo pateikta nauja informacija rodo, kad poveikį vartotojams galima laikyti priimtinu;

| (9) | taigi, remiantis pranešėjo pateikta papildoma informacija, galima išspręsti konkrečius susirūpinimą keliančius klausimus, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta. Kitų spręstinų mokslinių klausimų neiškelta; |
| --- | --- |

(9)

taigi, remiantis pranešėjo pateikta papildoma informacija, galima išspręsti konkrečius susirūpinimą keliančius klausimus, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta. Kitų spręstinų mokslinių klausimų neiškelta;

| (10) | atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra triazoksido, gali būti laikomi apskritai atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl Komisijos peržiūros ataskaitoje išnagrinėtos ir apibūdintos naudojimo paskirties. Todėl tikslinga triazoksidą patvirtinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

(10)

atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra triazoksido, gali būti laikomi apskritai atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl Komisijos peržiūros ataskaitoje išnagrinėtos ir apibūdintos naudojimo paskirties. Todėl tikslinga triazoksidą patvirtinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009;

| (11) | tačiau, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir ribojimus; |
| --- | --- |

(11)

tačiau, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir ribojimus;

| (12) | nepažeidžiant išvados, kad triazoksidas turėtų būti patvirtintas, visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
| --- | --- |

(12)

nepažeidžiant išvados, kad triazoksidas turėtų būti patvirtintas, visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos;

| (13) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (8), priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(13)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (8), priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (14) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Veikliosios medžiagos patvirtinimas

Pagal I priede nustatytas sąlygas patvirtinama tame priede nurodyta veiklioji medžiaga triazoksidas.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas taikomas nuo 2011 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

2

(3)  OL L 15, 2008 1 18, p. 5.

3

(4)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25.

4

(5)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23.

5

(6)  OL L 314, 2009 12 1, p. 81.

6

(7)  Europos maisto saugos tarnybos tarpusavio vertinimo išvada dėl veikliosios medžiagos triazoksido keliamos pesticido rizikos vertinimo. EFSA leidinys (2011 m.); 9(3): [p. 86] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018. Pateikta www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

(8)  OL L 153, 2011 6 11, p. 1.

8

---

I PRIEDAS

| Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Triazoksidas
  CAS Nr. 72459-58-6
  CIPAC Nr. 729 | 7-chlor-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazin 1-oksidas | ≥ 970 g/kg
  Priemaišos:
  tolueno ne daugiau kaip 3 g/kg | 2011 m. spalio 1 d. | 2021 m. rugsėjo 30 d. | A DALIS
  Galima leisti naudoti tik kaip fungicidą sėkloms apdoroti.
  B DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į triazoksido peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:






  a) | daug dėmesio skiria naudotojų ir darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad prireikus naudojimo sąlygose būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės; |

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

Triazoksidas

CAS Nr. 72459-58-6

CIPAC Nr. 729

7-chlor-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazin 1-oksidas

≥ 970 g/kg

Priemaišos:

tolueno ne daugiau kaip 3 g/kg

2011 m. spalio 1 d.

2021 m. rugsėjo 30 d.

A DALIS

Galima leisti naudoti tik kaip fungicidą sėkloms apdoroti.

B DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į triazoksido peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:

a)

daug dėmesio skiria naudotojų ir darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad prireikus naudojimo sąlygose būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės;

| b) | daug dėmesio skiria grūdlesiams paukščiams kylančiai rizikai ir užtikrina, kad registracijos liudijimo sąlygose būtų nurodytos rizikos mažinimo priemonės. |
| --- | --- |

b)

daug dėmesio skiria grūdlesiams paukščiams kylančiai rizikai ir užtikrina, kad registracijos liudijimo sąlygose būtų nurodytos rizikos mažinimo priemonės.

Patvirtinamąją informaciją apie ilgalaikę riziką, kylančią grūdaėdžiams žinduoliams, pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2013 m. rugsėjo 30 d.

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo B dalis papildoma šiuo įrašu:

| Nr. | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1)[ | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „17 | Triazoksidas
  CAS Nr. 72459-58-6
  CIPAC Nr. 729 | 7-chlor-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazin 1-oksidas | ≥ 970 g/kg
  Priemaišos:
  tolueno ne daugiau kaip 3 g/kg | 2011 m. spalio 1 d. | 2021 m. rugsėjo 30 d. | A DALIS
  Galima leisti naudoti tik kaip fungicidą sėkloms apdoroti.
  B DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į triazoksido peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:






  a) | daug dėmesio skiria naudotojų ir darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad prireikus naudojimo sąlygose būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės; |

Nr.

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)[

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„17

Triazoksidas

CAS Nr. 72459-58-6

CIPAC Nr. 729

7-chlor-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazin 1-oksidas

≥ 970 g/kg

Priemaišos:

tolueno ne daugiau kaip 3 g/kg

2011 m. spalio 1 d.

2021 m. rugsėjo 30 d.

A DALIS

Galima leisti naudoti tik kaip fungicidą sėkloms apdoroti.

B DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į triazoksido peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:

a)

daug dėmesio skiria naudotojų ir darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad prireikus naudojimo sąlygose būtų nurodytos tinkamos asmens apsaugos priemonės;

| b) | daug dėmesio skiria grūdlesiams paukščiams kylančiai rizikai ir užtikrina, kad registracijos liudijimo sąlygose būtų nurodytos rizikos mažinimo priemonės. |
| --- | --- |

b)

daug dėmesio skiria grūdlesiams paukščiams kylančiai rizikai ir užtikrina, kad registracijos liudijimo sąlygose būtų nurodytos rizikos mažinimo priemonės.

Patvirtinamąją informaciją apie ilgalaikę riziką, kylančią grūdaėdžiams žinduoliams, pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2013 m. rugsėjo 30 d.“

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

1

---

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/48

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 808/2011

2011 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. rugpjūčio 11 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 10 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 63,0 |
| UY | 98,8 |
| ZA | 72,4 |
| ZZ | 77,0 |
| 0806 10 10 | EG | 150,8 |
| MA | 187,2 |
| TR | 166,4 |
| ZZ | 168,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 63,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 102,2 |
| US | 121,3 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 95,9 |
| CL | 75,1 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 84,9 |
| 0809 30 | TR | 126,5 |
| ZZ | 126,5 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 53,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 50 10

AR

73,7

TR

63,0

UY

98,8

ZA

72,4

ZZ

77,0

0806 10 10

EG

150,8

MA

187,2

TR

166,4

ZZ

168,1

0808 10 80

AR

114,4

BR

63,1

CL

86,0

CN

56,0

NZ

102,2

US

121,3

ZA

88,7

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

95,9

CL

75,1

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

96,2

ZZ

84,9

0809 30

TR

126,5

ZZ

126,5

0809 40 05

BA

50,1

XS

57,7

ZZ

53,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/50

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2011/499/BUSP

2011 m. rugpjūčio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/450/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane paskyrimo ir pratęsiamas jo galiojimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugpjūčio 11 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/450/BUSP (1), kuriuo Rosalind MARSDEN paskirta Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Sudane nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. iki 2011 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugpjūčio 11 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/450/BUSP (1), kuriuo Rosalind MARSDEN paskirta Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Sudane nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. iki 2011 m. rugpjūčio 31 d.;

| (2) | 2011 m. liepos 9 d. Pietų Sudano Respublika paskelbė nepriklausomybę, todėl ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai nuo to laiko apima dvi nepriklausomas valstybes; |
| --- | --- |

(2)

2011 m. liepos 9 d. Pietų Sudano Respublika paskelbė nepriklausomybę, todėl ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai nuo to laiko apima dvi nepriklausomas valstybes;

| (3) | Rosalind MARSDEN turėtų būti paskirta ES specialiuoju įgaliotiniu Sudano Respublikoje ir Pietų Sudano Respublikoje nuo 2011 m. liepos 9 d. iki 2012 m. birželio 30 d. Todėl Sprendimas 2010/450/BUSP turėtų būti iš dalies pakeistas ir pratęstas jo galiojimas; |
| --- | --- |

(3)

Rosalind MARSDEN turėtų būti paskirta ES specialiuoju įgaliotiniu Sudano Respublikoje ir Pietų Sudano Respublikoje nuo 2011 m. liepos 9 d. iki 2012 m. birželio 30 d. Todėl Sprendimas 2010/450/BUSP turėtų būti iš dalies pakeistas ir pratęstas jo galiojimas;

| (4) | ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(4)

ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2010/450/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

1)

pavadinimas pakeičiamas taip:

| 2) | 1, 2 ir 3 straipsniai pakeičiami taip:
  „1 straipsnis
  Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
  Rosalind MARSDEN skiriama Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Sudano Respublikoje (toliau – Sudanas) ir Pietų Sudano Respublikoje (toliau – Pietų Sudanas) nuo 2011 m. liepos 9 d. iki 2012 m. birželio 30 d. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas gali būti nutrauktas anksčiau, jei Taryba taip nuspręstų remdamasi Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu.
  2 straipsnis
  Politikos tikslai
  ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Europos Sąjungos (toliau – ES arba Sąjunga) politikos tikslais Sudane ir Pietų Sudane, t. y. bendradarbiauti su abiejų šalių partneriais, Afrikos Sąjunga (toliau – AS) ir Jungtinėmis Tautomis (toliau – JT) bei kitais nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, kad nustojus galioti Visuotiniam taikos susitarimui (toliau – VTS) ir 2011 m. liepos 9 d. paskelbus Pietų Sudano nepriklausomybę būtų užtikrintas taikus Sudano ir Pietų Sudano sambūvis. Sąjungos politikos tikslai, be kita ko, yra aktyviai prisidėti sprendžiant neišspręstus VTS ir laikotarpiu po VTS klausimus, taip pat padėti šalims įgyvendinti sutartas priemones, remti pastangas stabilizuoti nuolat kintančią padėtį šiaurės ir pietų pasienio teritorijoje, skatinti institucijų kūrimą ir padėti užtikrinti stabilumą, saugumą bei vystymąsi Pietų Sudane, sudaryti palankesnes sąlygas politinėmis priemonėmis spręsti konfliktą Darfūre, skatinti demokratinį valdymą, atskaitomybę ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu, toliau aktyviai dalyvauti sprendžiant rytų Sudano klausimus ir užtikrinti geresnes galimybes humanitarinės pagalbos teikėjams veikti visame Sudane ir Pietų Sudane.
  Be to, ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslu padėti mažinti grėsmę, kurią Viešpaties pasipriešinimo armija (toliau – LRA) kelia Pietų Sudanui ir visam regionui, bei ją pašalinti.
  3 straipsnis
  Įgaliojimai
  1.   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai:






  a) | siekiant Sąjungos politikos tikslų, palaikyti ryšius su Sudano Vyriausybe, Pietų Sudano Vyriausybe, Sudano ir Pietų Sudano politinėmis partijomis, Darfūro ginkluotaisiais judėjimais, pilietinės visuomenės bei nevyriausybinėmis organizacijomis; |
| --- | --- | --- |

2)

1, 2 ir 3 straipsniai pakeičiami taip:

„1 straipsnis

Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis

Rosalind MARSDEN skiriama Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Sudano Respublikoje (toliau – Sudanas) ir Pietų Sudano Respublikoje (toliau – Pietų Sudanas) nuo 2011 m. liepos 9 d. iki 2012 m. birželio 30 d. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas gali būti nutrauktas anksčiau, jei Taryba taip nuspręstų remdamasi Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu.

2 straipsnis

Politikos tikslai

ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Europos Sąjungos (toliau – ES arba Sąjunga) politikos tikslais Sudane ir Pietų Sudane, t. y. bendradarbiauti su abiejų šalių partneriais, Afrikos Sąjunga (toliau – AS) ir Jungtinėmis Tautomis (toliau – JT) bei kitais nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, kad nustojus galioti Visuotiniam taikos susitarimui (toliau – VTS) ir 2011 m. liepos 9 d. paskelbus Pietų Sudano nepriklausomybę būtų užtikrintas taikus Sudano ir Pietų Sudano sambūvis. Sąjungos politikos tikslai, be kita ko, yra aktyviai prisidėti sprendžiant neišspręstus VTS ir laikotarpiu po VTS klausimus, taip pat padėti šalims įgyvendinti sutartas priemones, remti pastangas stabilizuoti nuolat kintančią padėtį šiaurės ir pietų pasienio teritorijoje, skatinti institucijų kūrimą ir padėti užtikrinti stabilumą, saugumą bei vystymąsi Pietų Sudane, sudaryti palankesnes sąlygas politinėmis priemonėmis spręsti konfliktą Darfūre, skatinti demokratinį valdymą, atskaitomybę ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu, toliau aktyviai dalyvauti sprendžiant rytų Sudano klausimus ir užtikrinti geresnes galimybes humanitarinės pagalbos teikėjams veikti visame Sudane ir Pietų Sudane.

Be to, ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslu padėti mažinti grėsmę, kurią Viešpaties pasipriešinimo armija (toliau – LRA) kelia Pietų Sudanui ir visam regionui, bei ją pašalinti.

3 straipsnis

Įgaliojimai

1.   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai:

a)

siekiant Sąjungos politikos tikslų, palaikyti ryšius su Sudano Vyriausybe, Pietų Sudano Vyriausybe, Sudano ir Pietų Sudano politinėmis partijomis, Darfūro ginkluotaisiais judėjimais, pilietinės visuomenės bei nevyriausybinėmis organizacijomis;

| b) | palaikyti glaudžius ryšius su JT, AS, visų pirma su AS aukšto lygio įgyvendinimo komisija Sudane, Arabų Valstybių Lyga, Tarpvyriausybine vystymosi reikalų agentūra ir kitais pagrindiniais regioniniais bei tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant JAV specialųjį pasiuntinį; |
| --- | --- |

b)

palaikyti glaudžius ryšius su JT, AS, visų pirma su AS aukšto lygio įgyvendinimo komisija Sudane, Arabų Valstybių Lyga, Tarpvyriausybine vystymosi reikalų agentūra ir kitais pagrindiniais regioniniais bei tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant JAV specialųjį pasiuntinį;

| c) | dalyvauti atitinkamų tarptautinių ir viešųjų forumų veikloje ir juose stengtis siekti Sąjungos politikos tikslų bei tarptautinių pastangų, dedamų sprendžiant Sudano klausimus, darnos; |
| --- | --- |

c)

dalyvauti atitinkamų tarptautinių ir viešųjų forumų veikloje ir juose stengtis siekti Sąjungos politikos tikslų bei tarptautinių pastangų, dedamų sprendžiant Sudano klausimus, darnos;

| d) | prisidėti prie tarptautiniu mastu dedamų pastangų sudaryti palankesnes sąlygas pasiekti visa apimantį, įtraukų ir ilgalaikį taikos susitarimą dėl Darfūro, glaudžiai bendradarbiaujant su JT, AS, Kataro Vyriausybe ir kitais tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie tarptautiniu mastu dedamų pastangų sudaryti palankesnes sąlygas pasiekti visa apimantį, įtraukų ir ilgalaikį taikos susitarimą dėl Darfūro, glaudžiai bendradarbiaujant su JT, AS, Kataro Vyriausybe ir kitais tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais;

| e) | skatinti pagarbą žmogaus teisėms, palaikant nuolatinius ryšius su atitinkamomis Sudano ir Pietų Sudano valdžios institucijomis, Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuratūra, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru ir regione veikiančiais žmogaus teisių stebėtojais; |
| --- | --- |

e)

skatinti pagarbą žmogaus teisėms, palaikant nuolatinius ryšius su atitinkamomis Sudano ir Pietų Sudano valdžios institucijomis, Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuratūra, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru ir regione veikiančiais žmogaus teisių stebėtojais;

| f) | prisidėti įgyvendinant Sąjungos žmogaus teisių politiką, įskaitant Sąjungos žmogaus teisių gaires, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, ir Sąjungos politiką dėl JT Saugumo Tarybos rezoliucijos (toliau – JT ST rezoliucija) 1325 (2000) moterų, taikos ir saugumo srityje, be kita ko, stebint pokyčius šioje srityje, teikiant ataskaitas apie juos ir šiuo klausimu rengiant rekomendacijas; |
| --- | --- |

f)

prisidėti įgyvendinant Sąjungos žmogaus teisių politiką, įskaitant Sąjungos žmogaus teisių gaires, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, ir Sąjungos politiką dėl JT Saugumo Tarybos rezoliucijos (toliau – JT ST rezoliucija) 1325 (2000) moterų, taikos ir saugumo srityje, be kita ko, stebint pokyčius šioje srityje, teikiant ataskaitas apie juos ir šiuo klausimu rengiant rekomendacijas;

| g) | aktyviai padėti įgyvendinti visapusišką Sąjungos požiūrį Sudano ir Pietų Sudano atžvilgiu, dėl kurio susitarta 2011 m. birželio 20 d. Užsienio reikalų tarybos posėdyje; |
| --- | --- |

g)

aktyviai padėti įgyvendinti visapusišką Sąjungos požiūrį Sudano ir Pietų Sudano atžvilgiu, dėl kurio susitarta 2011 m. birželio 20 d. Užsienio reikalų tarybos posėdyje;

| h) | prižiūrėti ir koordinuoti veiklą, kurią, bendradarbiaudama su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, Sąjunga vykdo siekdama remti pastangas mažinti ir pašalinti grėsmę, kurią LRA kelia civiliams gyventojams ir stabilumui Pietų Sudane bei visame regione. |
| --- | --- |

h)

prižiūrėti ir koordinuoti veiklą, kurią, bendradarbiaudama su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, Sąjunga vykdo siekdama remti pastangas mažinti ir pašalinti grėsmę, kurią LRA kelia civiliams gyventojams ir stabilumui Pietų Sudane bei visame regione.

2.   Vykdydamas savo įgaliojimus, ES specialusis įgaliotinis, inter alia,:

| a) | konsultuoja ir teikia ataskaitas dėl Sąjungos pozicijų tarptautiniuose forumuose nustatymo, kad būtų aktyviai skatinamas ir stiprinamas nuoseklus Sąjungos politikos požiūris Sudano ir Pietų Sudano atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

konsultuoja ir teikia ataskaitas dėl Sąjungos pozicijų tarptautiniuose forumuose nustatymo, kad būtų aktyviai skatinamas ir stiprinamas nuoseklus Sąjungos politikos požiūris Sudano ir Pietų Sudano atžvilgiu;

| b) | prižiūri visą Sąjungos veiklą ir glaudžiai bendradarbiauja su Sąjungos delegacijomis Chartume, Džuboje, taip pat su Adis Abeboje veikiančia Sąjungos delegacija AS ir Niujorke veikiančia Sąjungos delegacija JT; |
| --- | --- |

b)

prižiūri visą Sąjungos veiklą ir glaudžiai bendradarbiauja su Sąjungos delegacijomis Chartume, Džuboje, taip pat su Adis Abeboje veikiančia Sąjungos delegacija AS ir Niujorke veikiančia Sąjungos delegacija JT;

| c) | prisideda prie politinio proceso ir veiklos, kurie susiję su bet kokių neišspręstų VTS ir laikotarpio po VTS klausimų sprendimu ir kuriais šalims padedama įgyvendinti sutartas priemones bei remiamos pastangos institucijų kūrimo Pietų Sudane srityje; |
| --- | --- |

c)

prisideda prie politinio proceso ir veiklos, kurie susiję su bet kokių neišspręstų VTS ir laikotarpio po VTS klausimų sprendimu ir kuriais šalims padedama įgyvendinti sutartas priemones bei remiamos pastangos institucijų kūrimo Pietų Sudane srityje;

| d) | prisideda įgyvendinant Sąjungos žmogaus teisių politiką, įskaitant Sąjungos žmogaus teisių gaires, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, ir Sąjungos politiką dėl JT ST rezoliucijos 1325 (2000) moterų, taikos ir saugumo srityje, be kita ko, stebint pokyčius šioje srityje bei teikiant ataskaitas apie juos; ir |
| --- | --- |

d)

prisideda įgyvendinant Sąjungos žmogaus teisių politiką, įskaitant Sąjungos žmogaus teisių gaires, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, ir Sąjungos politiką dėl JT ST rezoliucijos 1325 (2000) moterų, taikos ir saugumo srityje, be kita ko, stebint pokyčius šioje srityje bei teikiant ataskaitas apie juos; ir

| e) | stebi, kaip Sudanas ir Pietų Sudanas laikosi atitinkamų JT ST rezoliucijų, visų pirma rezoliucijų 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), ir teikia apie tai ataskaitas.“; |
| --- | --- |

e)

stebi, kaip Sudanas ir Pietų Sudanas laikosi atitinkamų JT ST rezoliucijų, visų pirma rezoliucijų 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), ir teikia apie tai ataskaitas.“;

| 3) | 4 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiklą glaudžiai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT).“; |
| --- | --- |

3)

4 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiklą glaudžiai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT).“;

| 4) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d. susijusioms išlaidoms padengti skirta 1 820 000 EUR orientacinė finansavimo suma didinama 955 000 EUR.“; |
| --- | --- |

4)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d. susijusioms išlaidoms padengti skirta 1 820 000 EUR orientacinė finansavimo suma didinama 955 000 EUR.“;

| 5) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  Darbuotojų grupės struktūra ir sudėtis
  1.   ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę, neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
  2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą personalui, kurį valstybė narė ar Sąjungos institucija komandiruoja dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu, moka atitinkamai ta valstybė narė, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba į EIVT komandiruoti ekspertai taip pat gali būti priskirti ES specialiajam įgaliotiniui. Pagal sutartį įdarbinti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
  3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, Sąjungos institucijai ar EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
  4.   ES specialiojo įgaliotinio biurai veikia Briuselyje, Chartume ir Džuboje, užtikrinant juose būtiną politinį, administracinį bei logistikos personalą.“; |
| --- | --- |

5)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Darbuotojų grupės struktūra ir sudėtis

1.   ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę, neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.

2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą personalui, kurį valstybė narė ar Sąjungos institucija komandiruoja dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu, moka atitinkamai ta valstybė narė, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba į EIVT komandiruoti ekspertai taip pat gali būti priskirti ES specialiajam įgaliotiniui. Pagal sutartį įdarbinti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.

3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, Sąjungos institucijai ar EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.

4.   ES specialiojo įgaliotinio biurai veikia Briuselyje, Chartume ir Džuboje, užtikrinant juose būtiną politinį, administracinį bei logistikos personalą.“;

| 6) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:
  „8 straipsnis
  ES įslaptintos informacijos saugumas
  ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimu 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2). |
| --- | --- |

6)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

ES įslaptintos informacijos saugumas

ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimu 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2).

| 7) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis
  Saugumas
  ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai jam pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:






  a) | sudarydamas misijai skirtą saugumo planą, kuriame, be kita ko, numatomos fizinės, organizacinės ir procedūrinės saugumo priemonės, reglamentuojančios saugaus personalo atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, taip pat saugumo incidentų valdymą, ir taip pat numatomas nenumatytų atvejų ir evakuacijos planas; |
| --- | --- | --- |

7)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Saugumas

ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai jam pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

a)

sudarydamas misijai skirtą saugumo planą, kuriame, be kita ko, numatomos fizinės, organizacinės ir procedūrinės saugumo priemonės, reglamentuojančios saugaus personalo atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, taip pat saugumo incidentų valdymą, ir taip pat numatomas nenumatytų atvejų ir evakuacijos planas;

| b) | užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų; |
| --- | --- |

b)

užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų;

| c) | užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją būtų organizuotas visų jo darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje įdarbintus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją būtų organizuotas visų jo darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje įdarbintus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje;

| d) | užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.“; |
| --- | --- |

d)

užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.“;

| 8) | 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   ES specialusis įgaliotinis reguliariai teikia ataskaitas PSK apie padėtį Darfūre ir apie padėtį Sudane ir Pietų Sudane.“; |
| --- | --- |

8)

11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   ES specialusis įgaliotinis reguliariai teikia ataskaitas PSK apie padėtį Darfūre ir apie padėtį Sudane ir Pietų Sudane.“;

| 9) | 12 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Veiksmų vietoje palaikomas glaudus ryšys su Sąjungos delegacijų vadovais, įskaitant delegacijų Chartume, Džuboje, Adis Abeboje ir Niujorke vadovus, ir su valstybių narių misijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas, kad padėtų ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis vietos lygiu taip pat palaiko ryšius su kitais tarptautiniais bei regioniniais subjektais.“; |
| --- | --- |

9)

12 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Veiksmų vietoje palaikomas glaudus ryšys su Sąjungos delegacijų vadovais, įskaitant delegacijų Chartume, Džuboje, Adis Abeboje ir Niujorke vadovus, ir su valstybių narių misijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas, kad padėtų ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis vietos lygiu taip pat palaiko ryšius su kitais tarptautiniais bei regioniniais subjektais.“;

| 10) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Peržiūra
  Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Anksčiau nei 2012 m. sausio mėn. pabaigoje ES specialusis įgaliotinis pateikia Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai pažangos ataskaitą, o pasibaigus įgaliojimų terminui – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.“ |
| --- | --- |

10)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Peržiūra

Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Anksčiau nei 2012 m. sausio mėn. pabaigoje ES specialusis įgaliotinis pateikia Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai pažangos ataskaitą, o pasibaigus įgaliojimų terminui – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2011 m. liepos 9 d.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 1 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OL L 211, 2010 8 12, p. 42.

1

(2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 17.“;

2

---

| 11.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/53

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS 2011/500/BUSP

2011 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje;

| (2) | atsižvelgiant į padėties Libijoje sunkumą, į Sprendimo 2011/137/BUSP IV priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą reikėtų įtraukti dar du subjektus, |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į padėties Libijoje sunkumą, į Sprendimo 2011/137/BUSP IV priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą reikėtų įtraukti dar du subjektus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardyti subjektai įtraukiami į Sprendimo 2011/137/BUSP IV priede pateiktą sąrašą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 53.

1

---

PRIEDAS

1 straipsnyje nurodyti subjektai

| | Pavadinimas | Identifikavimo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company (Al-Sharara naftos paslaugų kompanija)
  (taip pat vadinama: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripolis, Libija |
| Tel.: +218 21362 2163 |
| Faks.: +218 21362 2161 |

Pavadinimas

Identifikavimo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Al-Sharara Oil Services Company (Al-Sharara naftos paslaugų kompanija)

(taip pat vadinama: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripolis, Libija

Tel.: +218 21362 2163

Faks.: +218 21362 2161

Subjektas, veikiantis M. Qadhafi režimo vardu arba jam vadovaujant.

2011 8 10

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC) (Administracinių centrų plėtojimo organizacija)

www.odac-libya.com

Subjektas, veikiantis M. Qadhafi režimo vardu arba jam vadovaujant, ir yra potencialus režimo finansavimo šaltinis. ODAC sudarė palankesnes sąlygas tūkstančiams valdžios finansuojamų infrastruktūros projektų.

2011 8 10

---