# Uradni list L 125/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.125.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 125 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5414. maj 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.125.slv

Uradni list

Evropske unije

L 125

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5414. maj 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 464/2011 z dne 11. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 465/2011 z dne 13. maja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 882/2010 glede vložitve zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor za tržno leto 2010/2011 | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 466/2011 z dne 13. maja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 10 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 467/2011 z dne 13. maja 2011 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. maja 2011 | 12 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 468/2011 z dne 13. maja 2011 o prodajnih cenah za žita kot odziv na dvanajste posamične razpise v okviru razpisnih postopkov, odprtih z Uredbo (EU) št. 1017/2010 | 15 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2011/59/EU z dne 13. maja 2011 o spremembi prilog II in III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 17 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/279/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 13. maja 2011 o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškim postopkom pri uvozu zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine | 26 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 464/2011 z dne 11. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 465/2011 z dne 13. maja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 882/2010 glede vložitve zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor za tržno leto 2010/2011

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 466/2011 z dne 13. maja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

10

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 467/2011 z dne 13. maja 2011 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. maja 2011

12

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 468/2011 z dne 13. maja 2011 o prodajnih cenah za žita kot odziv na dvanajste posamične razpise v okviru razpisnih postopkov, odprtih z Uredbo (EU) št. 1017/2010

15

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2011/59/EU z dne 13. maja 2011 o spremembi prilog II in III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

17

SKLEPI

2011/279/EU

*

Sklep Komisije z dne 13. maja 2011 o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškim postopkom pri uvozu zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 464/2011

z dne 11. maja 2011

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   ZAČASNI UKREPI

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 1036/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) je Komisija uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine (v nadaljnjem besedilu: BiH). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 1036/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) je Komisija uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine (v nadaljnjem besedilu: BiH).

| (2) | Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičen začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičen začetek postopka.

2.   NADALJNJI POSTOPEK

| (3) | Po razkritju bistvenih dejstev in vidikov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(3)

Po razkritju bistvenih dejstev in vidikov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.

| (4) | Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve.

| (5) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

| (6) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih je Komisija nameravala priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz BiH in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko predložile svoja stališča. |
| --- | --- |

(6)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih je Komisija nameravala priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz BiH in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko predložile svoja stališča.

| (7) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale. |
| --- | --- |

(7)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale.

3.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (8) | Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s temi vprašanji, se uvodne izjave 12 do 15 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s temi vprašanji, se uvodne izjave 12 do 15 začasne uredbe potrdijo.

| (9) | Glede na navedeno se dokončno sklene, da so vse vrste zeolita A v prahu, kot so opredeljene zgoraj, podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Glede na navedeno se dokončno sklene, da so vse vrste zeolita A v prahu, kot so opredeljene zgoraj, podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

4.   VZORČENJE

| (10) | Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: Birac) je ponovila svojo trditev, ki jo je izrazila v začetni fazi preiskave, in sicer da bi moral biti nevzorčeni proizvajalec Unije (v nadaljnjem besedilu: „Silkem d.o.o.“ ali „Silkem“) v celoti vključen v odgovor na vprašalnik vzorčenega proizvajalca Unije (MAL Magyar Aluminium ali v nadaljnjem besedilu: MAL), ker sta družbi povezani. Trdila je, da bi sprejetje te opustitve pomenilo diskriminacijo med proizvajalci Unije in izvozniki, kot v primerih, kadar so povezani proizvajalci izvozniki s sedežem v državah, ki so predmet protidampinških preiskav, vsi dolžni predložiti odgovore na vprašalnike. Poleg tega je Birac trdil, da bi bilo treba MAL in Silkem razglasiti kot nesodelujoči družbi. |
| --- | --- |

(10)

Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: Birac) je ponovila svojo trditev, ki jo je izrazila v začetni fazi preiskave, in sicer da bi moral biti nevzorčeni proizvajalec Unije (v nadaljnjem besedilu: „Silkem d.o.o.“ ali „Silkem“) v celoti vključen v odgovor na vprašalnik vzorčenega proizvajalca Unije (MAL Magyar Aluminium ali v nadaljnjem besedilu: MAL), ker sta družbi povezani. Trdila je, da bi sprejetje te opustitve pomenilo diskriminacijo med proizvajalci Unije in izvozniki, kot v primerih, kadar so povezani proizvajalci izvozniki s sedežem v državah, ki so predmet protidampinških preiskav, vsi dolžni predložiti odgovore na vprašalnike. Poleg tega je Birac trdil, da bi bilo treba MAL in Silkem razglasiti kot nesodelujoči družbi.

| (11) | Teh trditev ni mogoče sprejeti. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, sta MAL in Silkem v celoti sodelovala v preiskavi. Spomniti je treba, da je Silkem zagotovil informacije v odgovoru na obrazec za vzorčenje ter da je bil Silkem upoštevan pri kazalnikih za makropodatke. Vendar družba ni bila vključena na seznam vzorčenih družb zaradi svoje majhnosti. Zato družbi Silkem ni bilo treba predložiti tako imenovanih mikropodatkov, ki seveda posledično tudi niso bili preverjeni. Ker je poleg tega njihova prodaja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi s prodajo MAL, nič ne kaže na to, da bi vključitev podatkov Silkem v podatke MAL kaj spremenila. |
| --- | --- |

(11)

Teh trditev ni mogoče sprejeti. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, sta MAL in Silkem v celoti sodelovala v preiskavi. Spomniti je treba, da je Silkem zagotovil informacije v odgovoru na obrazec za vzorčenje ter da je bil Silkem upoštevan pri kazalnikih za makropodatke. Vendar družba ni bila vključena na seznam vzorčenih družb zaradi svoje majhnosti. Zato družbi Silkem ni bilo treba predložiti tako imenovanih mikropodatkov, ki seveda posledično tudi niso bili preverjeni. Ker je poleg tega njihova prodaja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi s prodajo MAL, nič ne kaže na to, da bi vključitev podatkov Silkem v podatke MAL kaj spremenila.

| (12) | Nadalje je obtožba diskriminacije med proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije očitno neutemeljena, ker so okoliščine različne. Po eni strani se preiskava o obstoju dampinga običajno opravi na ravni družb, za kar morajo službe Komisije izračunati stopnjo dampinga za posamezno družbo. Skupino proizvajalcev izvoznikov je treba obravnavati v celoti, ker sicer obstaja tveganje, da bi se izvoz usmeril skozi tisti del skupine, ki ima najnižjo stopnjo dajatve. Po drugi strani pa je namen preiskave škode proučiti, ali je celotna industrija Unije utrpela znatno škodo. V tem primeru so se vzorčeni proizvajalci Unije v tej preiskavi šteli za predstavnike celotne proizvodnje Unije glede nekaterih kazalnikov škode (mikrokazalniki). Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(12)

Nadalje je obtožba diskriminacije med proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije očitno neutemeljena, ker so okoliščine različne. Po eni strani se preiskava o obstoju dampinga običajno opravi na ravni družb, za kar morajo službe Komisije izračunati stopnjo dampinga za posamezno družbo. Skupino proizvajalcev izvoznikov je treba obravnavati v celoti, ker sicer obstaja tveganje, da bi se izvoz usmeril skozi tisti del skupine, ki ima najnižjo stopnjo dajatve. Po drugi strani pa je namen preiskave škode proučiti, ali je celotna industrija Unije utrpela znatno škodo. V tem primeru so se vzorčeni proizvajalci Unije v tej preiskavi šteli za predstavnike celotne proizvodnje Unije glede nekaterih kazalnikov škode (mikrokazalniki). Ta trditev se zato zavrne.

| (13) | Birac je tudi trdil, da bi moralo tudi bosansko rudarsko podjetje, povezano z MAL, ki temu konkretnemu proizvajalcu Unije dobavlja surovine (tj. boksit), sodelovati v preiskavi. V zvezi s tem je treba opomniti, da je bilo rudarsko podjetje navedeno v izpolnjenem vprašalniku MAL. Prav tako je MAL v svojih stroških proizvodnje izčrpno poročal o stroških, povezanih s pridobivanjem boksita in njegovo pretvorbo v aluminijev trihidrat. Zato je skupina MAL v celoti upoštevala zahteve za poročanje, ki so jih določile službe Komisije. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(13)

Birac je tudi trdil, da bi moralo tudi bosansko rudarsko podjetje, povezano z MAL, ki temu konkretnemu proizvajalcu Unije dobavlja surovine (tj. boksit), sodelovati v preiskavi. V zvezi s tem je treba opomniti, da je bilo rudarsko podjetje navedeno v izpolnjenem vprašalniku MAL. Prav tako je MAL v svojih stroških proizvodnje izčrpno poročal o stroških, povezanih s pridobivanjem boksita in njegovo pretvorbo v aluminijev trihidrat. Zato je skupina MAL v celoti upoštevala zahteve za poročanje, ki so jih določile službe Komisije. Ta trditev se zato zavrne.

| (14) | Ker v zvezi s temi vprašanji ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 16 do 20 začasne uredbe dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(14)

Ker v zvezi s temi vprašanji ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 16 do 20 začasne uredbe dokončno potrdijo.

5.   DAMPING

5.1   Normalna vrednost

| (15) | Opozoriti je treba, da je bila zaradi odsotnosti reprezentativne domače prodaje normalna vrednost izračunana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Opozoriti je treba, da je bila zaradi odsotnosti reprezentativne domače prodaje normalna vrednost izračunana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (16) | Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Ker ni ločenih vrst zadevnega izdelka ali podobnega izdelka, se je uporabil tehtani povprečni dobiček. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški ter prodajni, splošni in administrativni stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(16)

Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Ker ni ločenih vrst zadevnega izdelka ali podobnega izdelka, se je uporabil tehtani povprečni dobiček. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški ter prodajni, splošni in administrativni stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti.

| (17) | V zvezi z začasnim razkritjem je Birac predložil pripombe glede določitve stopnje dobička, uporabljene za izračun normalne vrednosti. Po mnenju Birac, uporabljena metodologija krši člen 2(3) osnovne uredbe, ker je v tem konkretnem primeru rezultat uporabe stopnje dobička nereprezentativne domače prodaje za izračun normalne vrednosti popolnoma enak, kot če bi uporabili cene nereprezentativne domače prodaje. Trdil je, da tak neskladen pristop gotovo ni bil namen istočasne obravnave člena 2(3) in 2(6) osnovne uredbe. Prav tako je menil, da je uporabljena stopnja dobička nerazumna in nesorazmerna, zlasti v primerjavi s ciljnim dobičkom, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi z začasnim razkritjem je Birac predložil pripombe glede določitve stopnje dobička, uporabljene za izračun normalne vrednosti. Po mnenju Birac, uporabljena metodologija krši člen 2(3) osnovne uredbe, ker je v tem konkretnem primeru rezultat uporabe stopnje dobička nereprezentativne domače prodaje za izračun normalne vrednosti popolnoma enak, kot če bi uporabili cene nereprezentativne domače prodaje. Trdil je, da tak neskladen pristop gotovo ni bil namen istočasne obravnave člena 2(3) in 2(6) osnovne uredbe. Prav tako je menil, da je uporabljena stopnja dobička nerazumna in nesorazmerna, zlasti v primerjavi s ciljnim dobičkom, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen.

| (18) | Poleg tega je Birac trdil, da se domača prodaja zaradi svoje narave ne sme šteti kot prodaja v običajnem poteku trgovanja in se zato ne sme uporabiti za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega je Birac trdil, da se domača prodaja zaradi svoje narave ne sme šteti kot prodaja v običajnem poteku trgovanja in se zato ne sme uporabiti za določitev normalne vrednosti.

| (19) | V zvezi s prvo trditvijo je treba opozoriti, da je uporabljena metoda v skladu z določbami osnovne uredbe in sodno prakso, ki izhaja iz odločb STO, v skladu s katerimi se mora pri določanju normalne vrednosti uporabiti dobiček domače prodaje v običajnem poteku trgovanja, čeprav ta prodaja ni bila reprezentativna. Opozoriti je treba, da je bila v tem konkretnem primeru vsa domača prodaja dobičkonosna, zato je določitev normalne vrednosti res dala enak rezultat, kot če bi normalna vrednost temeljila na domačih prodajnih cenah. Najprej je treba opomniti, da so podatki o dobičku ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroških temeljili na domači prodaji družbe, za katero se šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja. Nadalje je treba opozoriti, da „razumnosti“ ni mogoče meriti glede na ciljni dobiček, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen, ker navedeni dobiček kaže na razmere na trgu EU brez dampinškega uvoza in zato ne more šteti kot ustrezno merilo za določanje dobička, ki naj se uporabi pri konstruiranju normalne vrednosti. Trditev bi se zato morala zavrniti. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi s prvo trditvijo je treba opozoriti, da je uporabljena metoda v skladu z določbami osnovne uredbe in sodno prakso, ki izhaja iz odločb STO, v skladu s katerimi se mora pri določanju normalne vrednosti uporabiti dobiček domače prodaje v običajnem poteku trgovanja, čeprav ta prodaja ni bila reprezentativna. Opozoriti je treba, da je bila v tem konkretnem primeru vsa domača prodaja dobičkonosna, zato je določitev normalne vrednosti res dala enak rezultat, kot če bi normalna vrednost temeljila na domačih prodajnih cenah. Najprej je treba opomniti, da so podatki o dobičku ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroških temeljili na domači prodaji družbe, za katero se šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja. Nadalje je treba opozoriti, da „razumnosti“ ni mogoče meriti glede na ciljni dobiček, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen, ker navedeni dobiček kaže na razmere na trgu EU brez dampinškega uvoza in zato ne more šteti kot ustrezno merilo za določanje dobička, ki naj se uporabi pri konstruiranju normalne vrednosti. Trditev bi se zato morala zavrniti.

| (20) | V zvezi s trditvijo, da se domača prodaja ne sme obravnavati, kot da je nastala v običajnem poteku trgovanja, je preiskava ugotovila, da so podatki in dokazi, ki jih je zagotovil Birac, zanesljiva osnova za določanje normalne vrednosti. Ta trditev se zato ni štela za utemeljeno in je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s trditvijo, da se domača prodaja ne sme obravnavati, kot da je nastala v običajnem poteku trgovanja, je preiskava ugotovila, da so podatki in dokazi, ki jih je zagotovil Birac, zanesljiva osnova za določanje normalne vrednosti. Ta trditev se zato ni štela za utemeljeno in je bila zato zavrnjena.

| (21) | Ob odsotnosti drugih pripomb glede določitve normalne vrednosti se potrdi metodologija, opisana v uvodnih izjavah 21 do 26 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Ob odsotnosti drugih pripomb glede določitve normalne vrednosti se potrdi metodologija, opisana v uvodnih izjavah 21 do 26 začasne uredbe.

5.2   Izvozna cena

| (22) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 27 in 28 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(22)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 27 in 28 začasne uredbe potrdita.

5.3   Primerjava

| (23) | Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se uvodna izjava 29 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(23)

Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se uvodna izjava 29 začasne uredbe potrdi.

5.4   Stopnja dampinga

| (24) | Ker ni bilo drugih pripomb glede določitve stopnje dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave 30 do 32 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(24)

Ker ni bilo drugih pripomb glede določitve stopnje dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave 30 do 32 začasne uredbe potrdijo.

6.   ŠKODA

| (25) | Pripombe k ugotovitvam glede škode so bile prejete od nekaterih proizvajalcev Unije, dveh uporabnikov v EU in enega bosanskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(25)

Pripombe k ugotovitvam glede škode so bile prejete od nekaterih proizvajalcev Unije, dveh uporabnikov v EU in enega bosanskega proizvajalca izvoznika.

| (26) | Če so bili argumenti že obravnavani v začasni uredbi, se ne ponovijo v tej uredbi. |
| --- | --- |

(26)

Če so bili argumenti že obravnavani v začasni uredbi, se ne ponovijo v tej uredbi.

6.1   Splošne ugotovitve

| (27) | Uvodni izjavi 45 in 68 začasne uredbe jasno določata, da industrija Unije v tej preiskavi zajema vse proizvajalce Unije. Poleg tega dejavniki škode, na podlagi katerih je bila ugotovljena škoda, praviloma temeljijo na podatkih, povezanih z industrijo Unije. Kadar so bili uporabljeni podatki, povezani z industrijo Unije, jih oddelek 5.4 začasne uredbe opredeli z nanašanjem na „makropodatke“. Kadar pa informacije niso bile na voljo za celotno industrijo Unije, so bili uporabljeni podatki reprezentativnega vzorca proizvajalcev Unije. K tem vprašanjem ni nihče poslal pripomb in tako so začasne ugotovitve dokončno potrjene. |
| --- | --- |

(27)

Uvodni izjavi 45 in 68 začasne uredbe jasno določata, da industrija Unije v tej preiskavi zajema vse proizvajalce Unije. Poleg tega dejavniki škode, na podlagi katerih je bila ugotovljena škoda, praviloma temeljijo na podatkih, povezanih z industrijo Unije. Kadar so bili uporabljeni podatki, povezani z industrijo Unije, jih oddelek 5.4 začasne uredbe opredeli z nanašanjem na „makropodatke“. Kadar pa informacije niso bile na voljo za celotno industrijo Unije, so bili uporabljeni podatki reprezentativnega vzorca proizvajalcev Unije. K tem vprašanjem ni nihče poslal pripomb in tako so začasne ugotovitve dokončno potrjene.

| (28) | Vendar je bila trditev v uvodni izjavi 34 začasne uredbe napačna. Ta uvodna izjava bi se morala glasiti: „Vsi proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani industrija Unije.“ |
| --- | --- |

(28)

Vendar je bila trditev v uvodni izjavi 34 začasne uredbe napačna. Ta uvodna izjava bi se morala glasiti: „Vsi proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani industrija Unije.“

| (29) | Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 52 do 56 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(29)

Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 52 do 56 začasne uredbe potrdijo.

6.2   Potrošnja Unije

| (30) | Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 35 do 38 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(30)

Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 35 do 38 začasne uredbe potrdijo.

6.3   Uvoz iz zadevne države

| (31) | Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 39 do 43 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(31)

Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 39 do 43 začasne uredbe potrdijo.

6.4   Položaj industrije Unije

6.4.1   Kazalniki škode

| (32) | Oktobra 2010 se je na območju MAL, enega od proizvajalcev Unije, zgodila industrijska nesreča. Vendar številke, ki jih je družba predložila, kažejo, da se je dobava zadevnega izdelka popravila do januarja 2011. Zato je bilo jasno, da ta nesreča ni povzročila resnih težav z dobavo na trgu EU. |
| --- | --- |

(32)

Oktobra 2010 se je na območju MAL, enega od proizvajalcev Unije, zgodila industrijska nesreča. Vendar številke, ki jih je družba predložila, kažejo, da se je dobava zadevnega izdelka popravila do januarja 2011. Zato je bilo jasno, da ta nesreča ni povzročila resnih težav z dobavo na trgu EU.

| (33) | Birac je trdil, da bi Komisija glede na to, da je imela navedena bosanska rudarska družba, povezana z MAL, dobiček v OP, morala prilagoditi proizvodne stroške in dobiček MAL pri izračunu ekonomskih kazalnikov, ker se je stanje glede dobička MAL domnevno poslabšalo zaradi visokega dobička, ki ga je imela z njim povezana rudarska družba v BiH. |
| --- | --- |

(33)

Birac je trdil, da bi Komisija glede na to, da je imela navedena bosanska rudarska družba, povezana z MAL, dobiček v OP, morala prilagoditi proizvodne stroške in dobiček MAL pri izračunu ekonomskih kazalnikov, ker se je stanje glede dobička MAL domnevno poslabšalo zaradi visokega dobička, ki ga je imela z njim povezana rudarska družba v BiH.

| (34) | V zvezi z navedeno trditvijo je treba opozoriti, da je bil nakup boksita od zadevne družbe opravljen po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami. To vprašanje je bilo zajeto med preverjanjem na kraju samem. Ker je MAL kupil boksit od povezanih in nepovezanih družb med OP po približno enakih povprečnih cenah, se je Komisija prepričala, da so bili nakupi opravljeni po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami in zato ni potrebna nobena prilagoditev gibanja dobičkonosnosti MAL, ki je bil uporabljen pri izračunu gibanja, prikazanega v uvodni izjavi 52 začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z navedeno trditvijo je treba opozoriti, da je bil nakup boksita od zadevne družbe opravljen po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami. To vprašanje je bilo zajeto med preverjanjem na kraju samem. Ker je MAL kupil boksit od povezanih in nepovezanih družb med OP po približno enakih povprečnih cenah, se je Komisija prepričala, da so bili nakupi opravljeni po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami in zato ni potrebna nobena prilagoditev gibanja dobičkonosnosti MAL, ki je bil uporabljen pri izračunu gibanja, prikazanega v uvodni izjavi 52 začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (35) | Birac je trdil tudi, da je imel znatno konkurenčno prednost pred večino proizvajalcev Unije, ker je dobil nekatere surovine neposredno iz svoje proizvodnje aluminijevega oksida, zato bi se to moralo izraziti v stopnjah škode. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Če ima družba konkurenčno prednost, bi to običajno moralo vplivati na njen skupni izračun dampinga z vidika nižjih stroškov ter posledično tudi na nižjo normalno vrednost. Taka konkurenčna prednost nima konceptualno nobene zveze s stopnjo škode. Stopnja škode pojasnjuje, ali bi bila stopnja dajatve, ki je nižja od stopnje dampinga, zadostna za odpravo škode. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(35)

Birac je trdil tudi, da je imel znatno konkurenčno prednost pred večino proizvajalcev Unije, ker je dobil nekatere surovine neposredno iz svoje proizvodnje aluminijevega oksida, zato bi se to moralo izraziti v stopnjah škode. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Če ima družba konkurenčno prednost, bi to običajno moralo vplivati na njen skupni izračun dampinga z vidika nižjih stroškov ter posledično tudi na nižjo normalno vrednost. Taka konkurenčna prednost nima konceptualno nobene zveze s stopnjo škode. Stopnja škode pojasnjuje, ali bi bila stopnja dajatve, ki je nižja od stopnje dampinga, zadostna za odpravo škode. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (36) | Uporabniki Unije so trdili, da je bil pozitiven razvoj nekaterih dejavnikov škode v začasni oceni Komisije zanemarjen (dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb) ter da bi morali biti analizirani vsi dejavniki. Vendar so ti pozitivni razvoji v celoti analizirani v oceni škode. Bili so upoštevani, vendar se v tem primeru niso obravnavali kot odločujoči zaradi razlogov iz uvodnih izjav 52 do 60 začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(36)

Uporabniki Unije so trdili, da je bil pozitiven razvoj nekaterih dejavnikov škode v začasni oceni Komisije zanemarjen (dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb) ter da bi morali biti analizirani vsi dejavniki. Vendar so ti pozitivni razvoji v celoti analizirani v oceni škode. Bili so upoštevani, vendar se v tem primeru niso obravnavali kot odločujoči zaradi razlogov iz uvodnih izjav 52 do 60 začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (37) | Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 44 do 64 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(37)

Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 44 do 64 začasne uredbe potrdijo.

6.5   Sklep o škodi

| (38) | Skladno s tem in ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 65 do 69 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(38)

Skladno s tem in ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 65 do 69 začasne uredbe potrdijo.

7.   VZROČNA ZVEZA

| (39) | Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je analiza vzročne zveze pomanjkljiva, ker je Komisija navedla, da so se nekateri dejavniki škode začasno izboljšali v OP (2009). Ta uporabnik se ni strinjal z oceno Komisije, da je večja dobičkonosnost v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 posledica kratkoročnega začasnega razvoja, ki naj se ne bi ponovil leta 2010. |
| --- | --- |

(39)

Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je analiza vzročne zveze pomanjkljiva, ker je Komisija navedla, da so se nekateri dejavniki škode začasno izboljšali v OP (2009). Ta uporabnik se ni strinjal z oceno Komisije, da je večja dobičkonosnost v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 posledica kratkoročnega začasnega razvoja, ki naj se ne bi ponovil leta 2010.

| (40) | V zvezi z navedeno predložitvijo se opominja, da so argumenti strani samo izjave in niso okrepljene z nobenim novim dokazom. Nasprotno pa stališče Komisije podpirajo informacije, ki so jih predložili proizvajalci Unije med preiskavo v začasni in dokončni fazi. Informacije, ki so bile predložene pred preveritvenimi obiski, so bile preverjene tudi na kraju samem. Poslabšanje stopnje dobička po OP predvideno s strani Komisije potrjujejo tudi podatki za celotno leto 2010, ki sta jih predložila dva proizvajalca Unije. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi z navedeno predložitvijo se opominja, da so argumenti strani samo izjave in niso okrepljene z nobenim novim dokazom. Nasprotno pa stališče Komisije podpirajo informacije, ki so jih predložili proizvajalci Unije med preiskavo v začasni in dokončni fazi. Informacije, ki so bile predložene pred preveritvenimi obiski, so bile preverjene tudi na kraju samem. Poslabšanje stopnje dobička po OP predvideno s strani Komisije potrjujejo tudi podatki za celotno leto 2010, ki sta jih predložila dva proizvajalca Unije. Ta trditev se zato zavrne.

| (41) | Birac je izpodbijal začasno ugotovitev glede učinka uvoza iz tretjih držav. Vendar je Komisija v svoji analizi v začasni uredbi (uvodna izjava 77) navedla, da je bil Birac edini večji izvoznik na trg EU. Iz drugih virov praktično ni bilo uvoza. Birac v zvezi s tem ne zagotavlja nobenih novih dokazov in njegova trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(41)

Birac je izpodbijal začasno ugotovitev glede učinka uvoza iz tretjih držav. Vendar je Komisija v svoji analizi v začasni uredbi (uvodna izjava 77) navedla, da je bil Birac edini večji izvoznik na trg EU. Iz drugih virov praktično ni bilo uvoza. Birac v zvezi s tem ne zagotavlja nobenih novih dokazov in njegova trditev se zato zavrne.

| (42) | Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal analizo iz začasne uredbe v zvezi s padcem potrošnje ter navedel, da je protidampinška preiskava katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike precedens glede zmanjševanja povpraševanja (3). Trdil je, da je v tej preiskavi zmanjševanje povpraševanja povzročilo zaključek postopka. Vendar ni povezave med primerom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike in sedanjo preiskavo. Pri prvem je potrošnja strmo padla, ker je bil zadevni izdelek nadomeščen z drugimi izdelki. Nasprotno pa je padec potrošnje v sedanji preiskavi zelo skromen (7 %, kot je navedeno v uvodnih izjavah 37 in 38 začasne uredbe). V zvezi s tem se opozarja tudi, da se je razvoj potrošnje nadalje obravnaval v uvodnih izjavah 78 do 80 začasne uredbe, vendar zadevni sodelujoči uporabnik ni mogel zagotoviti nobenega dokaza, ki bi izpodbil ugotovitve Komisije. Te trditve se zato zavrnejo. |
| --- | --- |

(42)

Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal analizo iz začasne uredbe v zvezi s padcem potrošnje ter navedel, da je protidampinška preiskava katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike precedens glede zmanjševanja povpraševanja (3). Trdil je, da je v tej preiskavi zmanjševanje povpraševanja povzročilo zaključek postopka. Vendar ni povezave med primerom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike in sedanjo preiskavo. Pri prvem je potrošnja strmo padla, ker je bil zadevni izdelek nadomeščen z drugimi izdelki. Nasprotno pa je padec potrošnje v sedanji preiskavi zelo skromen (7 %, kot je navedeno v uvodnih izjavah 37 in 38 začasne uredbe). V zvezi s tem se opozarja tudi, da se je razvoj potrošnje nadalje obravnaval v uvodnih izjavah 78 do 80 začasne uredbe, vendar zadevni sodelujoči uporabnik ni mogel zagotoviti nobenega dokaza, ki bi izpodbil ugotovitve Komisije. Te trditve se zato zavrnejo.

| (43) | Glede na navedeno se ugotovitve iz uvodnih izjav 70 do 92 začasne uredbe potrdijo, tj. da je znatno škodo industriji Unije povzročil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(43)

Glede na navedeno se ugotovitve iz uvodnih izjav 70 do 92 začasne uredbe potrdijo, tj. da je znatno škodo industriji Unije povzročil dampinški uvoz.

8.   INTERES UNIJE

| (44) | Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je Komisija v uvodni izjavi 104 začasne uredbe zagotovila zavajajoče informacije o pomenu stroškov zeolita glede na celotne stroške. Zlasti je trdil, da stroški zeolita predstavljajo več kot 5 % celotnih stroškov, kakor navaja ta uvodna izjava. V zvezi s tem se opozarja, da ta stran ni zagotovila nobenih novih podatkov, ki bi podprli njeno trditev, pri čemer so ugotovitve Komisije temeljile na preverjenih informacijah sodelujočih uporabnikov. Opozarja se, da pojem „celotni stroški“, ki je bil uporabljen v uvodni izjavi 104 začasne uredbe vključuje vse proizvodne stroške ter PSA stroške. Poleg tega je navedba „manj kot 5 %“ povprečje, ki zajema hkrati detergente za perilo in mehčalce za vodo. Nazadnje je treba pojasniti, da so stroški zeolita v mehčalcih za vodo višji kot v detergentih za perilo, vendar je uporaba zdaleč pomembnejša pri detergentih za perilo. Pri tem konkretnem sodelujočem uporabniku so mehčalci za vodo dejansko pomenili manjši del prometa z izdelki s konca proizvodne verige, v katerih je bil uporabljen zeolit. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(44)

Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je Komisija v uvodni izjavi 104 začasne uredbe zagotovila zavajajoče informacije o pomenu stroškov zeolita glede na celotne stroške. Zlasti je trdil, da stroški zeolita predstavljajo več kot 5 % celotnih stroškov, kakor navaja ta uvodna izjava. V zvezi s tem se opozarja, da ta stran ni zagotovila nobenih novih podatkov, ki bi podprli njeno trditev, pri čemer so ugotovitve Komisije temeljile na preverjenih informacijah sodelujočih uporabnikov. Opozarja se, da pojem „celotni stroški“, ki je bil uporabljen v uvodni izjavi 104 začasne uredbe vključuje vse proizvodne stroške ter PSA stroške. Poleg tega je navedba „manj kot 5 %“ povprečje, ki zajema hkrati detergente za perilo in mehčalce za vodo. Nazadnje je treba pojasniti, da so stroški zeolita v mehčalcih za vodo višji kot v detergentih za perilo, vendar je uporaba zdaleč pomembnejša pri detergentih za perilo. Pri tem konkretnem sodelujočem uporabniku so mehčalci za vodo dejansko pomenili manjši del prometa z izdelki s konca proizvodne verige, v katerih je bil uporabljen zeolit. Ta trditev se zato zavrne.

| (45) | Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal ugotovitev v uvodni izjavi 102 začasne uredbe, da je Kitajska možen alternativni vir dobave. Komisija ob upoštevanju pripomb soglaša, da je malo verjetno, da bo Kitajska v bližnji prihodnosti postala glavni dobavitelj, čeprav je nekaj kitajskega blaga vstopilo na trg EU med OP (glej uvodno izjavo 41). Vendar Komisija glede na stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji za zadevni izdelek vztraja pri svojem stališču, da v zvezi zadevnim izdelkom ni težav z dobavo. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(45)

Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal ugotovitev v uvodni izjavi 102 začasne uredbe, da je Kitajska možen alternativni vir dobave. Komisija ob upoštevanju pripomb soglaša, da je malo verjetno, da bo Kitajska v bližnji prihodnosti postala glavni dobavitelj, čeprav je nekaj kitajskega blaga vstopilo na trg EU med OP (glej uvodno izjavo 41). Vendar Komisija glede na stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji za zadevni izdelek vztraja pri svojem stališču, da v zvezi zadevnim izdelkom ni težav z dobavo. Ta trditev se zato zavrne.

| (46) | Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da se bodo stroški zeolita v primeru uvedbe dajatev na podlagi te preiskave tako povečali, da se bodo zvišale tudi cene njegovih detergentov za perilo in mehčalcev za vodo, s tem pa se bodo zvišale cene za potrošnike. Ta trditev temelji na predpostavki, da bodo uporabniki prenesli povišanje cen zeolita zaradi protidampinške dajatve. Komisija pravzaprav meni, da bodo proizvajalci Unije imeli koristi od ukrepov zaradi povečane ekonomije obsega in ne zaradi zvišanja cen (glej uvodni izjavi 108 in 111 začasne uredbe). Nazadnje pa je, kot že navedeno, delež stroškov, povezanih z zeolitom, glede na celotne stroške proizvodnje izdelkov s konca proizvodne verige tako majhen, da nobena posledica dajatve, čeprav ni verjetna, ne bi nasprotovala začasni ugotovitvi, da ni prednostnih razlogov z vidika interesov Unije proti uvedbi ukrepov. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(46)

Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da se bodo stroški zeolita v primeru uvedbe dajatev na podlagi te preiskave tako povečali, da se bodo zvišale tudi cene njegovih detergentov za perilo in mehčalcev za vodo, s tem pa se bodo zvišale cene za potrošnike. Ta trditev temelji na predpostavki, da bodo uporabniki prenesli povišanje cen zeolita zaradi protidampinške dajatve. Komisija pravzaprav meni, da bodo proizvajalci Unije imeli koristi od ukrepov zaradi povečane ekonomije obsega in ne zaradi zvišanja cen (glej uvodni izjavi 108 in 111 začasne uredbe). Nazadnje pa je, kot že navedeno, delež stroškov, povezanih z zeolitom, glede na celotne stroške proizvodnje izdelkov s konca proizvodne verige tako majhen, da nobena posledica dajatve, čeprav ni verjetna, ne bi nasprotovala začasni ugotovitvi, da ni prednostnih razlogov z vidika interesov Unije proti uvedbi ukrepov. Ta trditev se zato zavrne.

| (47) | Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da bo morda prešel na formule brez zeolita v svojih detergentih za perilo, kar bi negativno vplivalo na proizvajalce zeolita v Uniji. Proizvajalci Unije se zavedajo obstoja tega tveganja za svoje poslovanje iz informacij iz dokumenta odprtega za pregled zainteresiranih strani. Vendar ni nobenega konkretnega dokaza, na podlagi katerega bi ocenili predvideni učinek tega hipotetičnega prehoda na industrijo Unije. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(47)

Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da bo morda prešel na formule brez zeolita v svojih detergentih za perilo, kar bi negativno vplivalo na proizvajalce zeolita v Uniji. Proizvajalci Unije se zavedajo obstoja tega tveganja za svoje poslovanje iz informacij iz dokumenta odprtega za pregled zainteresiranih strani. Vendar ni nobenega konkretnega dokaza, na podlagi katerega bi ocenili predvideni učinek tega hipotetičnega prehoda na industrijo Unije. Ta trditev se zato zavrne.

| (48) | Navedene točke so se upoštevale v zaključni fazi preiskave, vendar niso spremenile njenih glavnih sklepov. Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 93 do 112 začasne uredbe potrdijo. Zato se zaključi, da niso bili predloženi nobeni argumenti, ki bi nakazovali, da uvedba ukrepov na podlagi te preiskave ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(48)

Navedene točke so se upoštevale v zaključni fazi preiskave, vendar niso spremenile njenih glavnih sklepov. Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 93 do 112 začasne uredbe potrdijo. Zato se zaključi, da niso bili predloženi nobeni argumenti, ki bi nakazovali, da uvedba ukrepov na podlagi te preiskave ni v interesu Unije.

9.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

9.1   Stopnja odprave škode

| (49) | Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 114 do 116 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(49)

Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 114 do 116 začasne uredbe potrdijo.

9.2   Dokončni ukrepi

| (50) | Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji dampinga. Ta je bila izračunana v višini 28,1 %. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji dampinga. Ta je bila izračunana v višini 28,1 %.

| (51) | Glede na navedeno je stopnja dokončne protidampinške dajatve za BiH 28,1 %. |
| --- | --- |

(51)

Glede na navedeno je stopnja dokončne protidampinške dajatve za BiH 28,1 %.

10.   DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV

| (52) | Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine dajatev, dokončno uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(52)

Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine dajatev, dokončno uvedenih s to uredbo.

11.   OBLIKA UKREPOV

| (53) | Med preiskavo je bosanski proizvajalec izvoznik Alumina d.o.o., Zvornik, skupaj s povezano družbo v Uniji, Kauno Tiekimas AB s sedežem v Kaunasu, Litva, ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je podjetje Fabrica glinice „Birac“ nedavno postalo holdinška družba in da je podjetje Alumina d.o.o. s sedežem v Zvorniku ostalo edini proizvajalec izvoznik skupine. |
| --- | --- |

(53)

Med preiskavo je bosanski proizvajalec izvoznik Alumina d.o.o., Zvornik, skupaj s povezano družbo v Uniji, Kauno Tiekimas AB s sedežem v Kaunasu, Litva, ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je podjetje Fabrica glinice „Birac“ nedavno postalo holdinška družba in da je podjetje Alumina d.o.o. s sedežem v Zvorniku ostalo edini proizvajalec izvoznik skupine.

| (54) | Komisija je proučila ponudbo. Zadevni izdelek je osnovni izdelek, ki obstaja le v eni vrsti in specifikaciji izdelka, zato je izključeno možno tveganje cenovnega nadomestila z različnimi vrstami izdelkov. Preiskava je pokazala, da je bil ves izvoz v Unijo zaračunan prek povezane družbe v Uniji (tj. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva). Ta povezana družba prodaja tudi druge izdelke, ki jih proizvaja skupina Birac. Vendar je trg zeolita A v prahu že izoblikovan in kupci zeolita A v prahu že po naravi ne bi kupovali drugih izdelkov skupine Birac Group. Zato je bilo ugotovljeno, da je bila nevarnost navzkrižne kompenzacije z morebitno prodajo drugih izdelkov istim strankam zelo majhna. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je proučila ponudbo. Zadevni izdelek je osnovni izdelek, ki obstaja le v eni vrsti in specifikaciji izdelka, zato je izključeno možno tveganje cenovnega nadomestila z različnimi vrstami izdelkov. Preiskava je pokazala, da je bil ves izvoz v Unijo zaračunan prek povezane družbe v Uniji (tj. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva). Ta povezana družba prodaja tudi druge izdelke, ki jih proizvaja skupina Birac. Vendar je trg zeolita A v prahu že izoblikovan in kupci zeolita A v prahu že po naravi ne bi kupovali drugih izdelkov skupine Birac Group. Zato je bilo ugotovljeno, da je bila nevarnost navzkrižne kompenzacije z morebitno prodajo drugih izdelkov istim strankam zelo majhna.

| (55) | Komisija je s sklepom 2011/279/EU (4) sprejela zavezo, ki sta jo ponudili družba Alumina d.o.o. Zvornik in povezana družba Kauno Tiekimas. Svet priznava, da cenovno zavezujoča ponudba odpravlja škodljiv učinek dampinga in v zadostnem obsegu omejuje tveganje izogibanja. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je s sklepom 2011/279/EU (4) sprejela zavezo, ki sta jo ponudili družba Alumina d.o.o. Zvornik in povezana družba Kauno Tiekimas. Svet priznava, da cenovno zavezujoča ponudba odpravlja škodljiv učinek dampinga in v zadostnem obsegu omejuje tveganje izogibanja.

| (56) | Da se Komisiji in carinskim organom nadalje omogoči učinkovito spremljanje skladnosti družbe Alumina d.o.o. Zvornik in povezane družbe z zavezo, če se zadevnemu carinskemu organu predloži zahteva za sprostitev v prosti promet, mora biti oprostitev plačevanja protidampinške dajatve pogojena (i) s predložitvijo računa v okviru zaveze, tj. trgovinskega računa, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, navedene v Prilogi; (ii) z dejstvom, da družba Alumina d.o.o. Zvornik uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj izda račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji ali ga prvi nepovezani stranki v Uniji zanj neposredno izda račun družba Kauno Tiekimas, ter (iii) dejstvom, da blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, v celoti ustreza opisu na računu v okviru zaveze. Kadar navedeni pogoji niso izpolnjeni, se ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(56)

Da se Komisiji in carinskim organom nadalje omogoči učinkovito spremljanje skladnosti družbe Alumina d.o.o. Zvornik in povezane družbe z zavezo, če se zadevnemu carinskemu organu predloži zahteva za sprostitev v prosti promet, mora biti oprostitev plačevanja protidampinške dajatve pogojena (i) s predložitvijo računa v okviru zaveze, tj. trgovinskega računa, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, navedene v Prilogi; (ii) z dejstvom, da družba Alumina d.o.o. Zvornik uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj izda račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji ali ga prvi nepovezani stranki v Uniji zanj neposredno izda račun družba Kauno Tiekimas, ter (iii) dejstvom, da blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, v celoti ustreza opisu na računu v okviru zaveze. Kadar navedeni pogoji niso izpolnjeni, se ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.

| (57) | Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe po kršitvi umakne svoje sprejetje zaveze s sklicevanjem na določene transakcije ter razglasi zadevne račune v okviru zaveze za neveljavne, nastane ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg. |
| --- | --- |

(57)

Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe po kršitvi umakne svoje sprejetje zaveze s sklicevanjem na določene transakcije ter razglasi zadevne račune v okviru zaveze za neveljavne, nastane ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg.

| (58) | Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 56 in 57, čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali. |
| --- | --- |

(58)

Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 56 in 57, čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali.

| (59) | V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi Komisijo obvestiti takoj, ko odkrijejo znake kršitve zaveze. |
| --- | --- |

(59)

V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi Komisijo obvestiti takoj, ko odkrijejo znake kršitve zaveze.

| (60) | Iz zgoraj omenjenih razlogov šteje Komisija zavezo, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o. Zvornik in Kauno Tiekimas, za sprejemljivo. Zadevni družbi sta bili obveščeni o bistvenih dejstvih, razmislekih in obveznostih, na katerih je temeljilo sprejetje. |
| --- | --- |

(60)

Iz zgoraj omenjenih razlogov šteje Komisija zavezo, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o. Zvornik in Kauno Tiekimas, za sprejemljivo. Zadevni družbi sta bili obveščeni o bistvenih dejstvih, razmislekih in obveznostih, na katerih je temeljilo sprejetje.

| (61) | V primeru kršitve ali umika zaveze ali če Komisija umakne sprejetje zaveze, začne protidampinška dajatev, ki jo je določil Svet v skladu s členom 9(4), samodejno veljati s členom 8(9) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(61)

V primeru kršitve ali umika zaveze ali če Komisija umakne sprejetje zaveze, začne protidampinška dajatev, ki jo je določil Svet v skladu s členom 9(4), samodejno veljati s členom 8(9) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz zeolita A v prahu, znanega tudi kot zeolit NaA ali zeolit 4A v prahu, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) in s poreklom iz Bosne in Hercegovine.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1 znaša 28,1 %.

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet in so zanj izdale trgovinski račun družbe, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu 2011/279/EU, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, če:

| (a) | uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj neposredno izda trgovinski račun prvi neodvisni stranki v Uniji bodisi Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina, ali prvi neodvisni stranki v Uniji izda trgovinski račun Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva; |
| --- | --- |

(a)

uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj neposredno izda trgovinski račun prvi neodvisni stranki v Uniji bodisi Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina, ali prvi neodvisni stranki v Uniji izda trgovinski račun Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva;

| (b) | mu je priložen račun na osnovi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo iz Priloge k tej uredbi, in |
| --- | --- |

(b)

mu je priložen račun na osnovi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo iz Priloge k tej uredbi, in

| (c) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinskim organom, natančno ustreza opisu na trgovinskem računu v okviru zaveze. |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinskim organom, natančno ustreza opisu na trgovinskem računu v okviru zaveze.

2.   Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet:

| — | če se ugotovi, da pri sprostitvi blaga iz odstavka 1 eden ali več pogojev iz navedenega odstavka ni izpolnjen ali |
| --- | --- |

—

če se ugotovi, da pri sprostitvi blaga iz odstavka 1 eden ali več pogojev iz navedenega odstavka ni izpolnjen ali

| — | če Komisija umakne sprejete zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne uredbe v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne trgovinske račune v okviru zaveze za neveljavne. |
| --- | --- |

—

če Komisija umakne sprejete zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne uredbe v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne trgovinske račune v okviru zaveze za neveljavne.

Člen 3

Dokončno se poberejo zneski zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo uvedeno v skladu z Uredbo (EU) št. 1036/2010 za uvoz zeolita A v prahu, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030), s poreklom iz Bosne in Hercegovine.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 298, 16.11.2010, str. 27.

2

(3)  Odločba Komisije 2006/781/ES (UL L 316, 16.11.2006, str. 18).

3

(4)  Glej stran 26 tega Uradnega lista.

4

---

PRILOGA

Trgovinski račun družbe, ki je priložen blagu, namenjenemu za prodajo v Uniji in za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

| 1. | Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJA ZAVEZA“. |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJA ZAVEZA“.

| 2. | Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun. |
| --- | --- |

2.

Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun.

| 3. | Številko trgovinskega računa. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovinskega računa.

| 4. | Datum izdaje trgovinskega računa. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovinskega računa.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Unije (dodatna oznaka TARIC xxxx ali yyyy). |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Unije (dodatna oznaka TARIC xxxx ali yyyy).

| 6. | Natančen opis blaga, vključno:






  — | z jasnim opisom blaga, ki ustreza blagu, za katerega velja zaveza, |
| --- | --- | --- |

6.

Natančen opis blaga, vključno:

—

z jasnim opisom blaga, ki ustreza blagu, za katerega velja zaveza,

| — | s številčno oznako izdelka družbe (CPC), |
| --- | --- |

—

s številčno oznako izdelka družbe (CPC),

| — | z oznako TARIC, |
| --- | --- |

—

z oznako TARIC,

| — | s količino (v tonah). |
| --- | --- |

—

s količino (v tonah).

| 7. | Opis prodajnih pogojev, vključno:






  — | s ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis prodajnih pogojev, vključno:

—

s ceno na tono,

| — | z veljavnimi plačilni pogoji, |
| --- | --- |

—

z veljavnimi plačilni pogoji,

| — | z veljavnimi dobavnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

z veljavnimi dobavnimi pogoji,

| — | s skupnimi popusti in rabati. |
| --- | --- |

—

s skupnimi popusti in rabati.

| 8. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik (tj. subjekt, ki prijavi blago za sprostitev v prosti promet) v Unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik (tj. subjekt, ki prijavi blago za sprostitev v prosti promet) v Unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime uslužbenca družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da je blago, navedeno na tem računu, namenjeno za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o., Zvornik, in z njo povezana družba Kauno Tiekimas AB, Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2011/279/EU. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

9.

Ime uslužbenca družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je blago, navedeno na tem računu, namenjeno za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o., Zvornik, in z njo povezana družba Kauno Tiekimas AB, Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2011/279/EU. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“

---

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 465/2011

z dne 13. maja 2011

o spremembi Uredbe (EU) št. 882/2010 glede vložitve zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor za tržno leto 2010/2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti člena 7e v povezavi s členom 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko (d) prvega odstavka člena 61 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko sladkor, katerega proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 56 navedene uredbe, izvozi le v okviru količinske omejitve, ki jo je treba določiti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko (d) prvega odstavka člena 61 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko sladkor, katerega proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 56 navedene uredbe, izvozi le v okviru količinske omejitve, ki jo je treba določiti.

| (2) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 397/2010 z dne 7. maja 2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 (3) je bila količinska omejitev sladkorja določena na 650 000 ton. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 397/2010 z dne 7. maja 2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 (3) je bila količinska omejitev sladkorja določena na 650 000 ton.

| (3) | Količine sladkorja iz zahtevkov za izvozna dovoljenja so presegle navedeno količinsko omejitev. Z Uredbo Komisije (EU) št. 882/2010 z dne 6. oktobra 2010 o določanju odstotka sprejetja za izdajo izvoznih dovoljenj, o zavračanju zahtevkov za izvozna dovoljenja in začasni odložitvi vlaganja zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor (4) je bilo zato začasno odloženo vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor za obdobje od 11. oktobra 2010 do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

(3)

Količine sladkorja iz zahtevkov za izvozna dovoljenja so presegle navedeno količinsko omejitev. Z Uredbo Komisije (EU) št. 882/2010 z dne 6. oktobra 2010 o določanju odstotka sprejetja za izdajo izvoznih dovoljenj, o zavračanju zahtevkov za izvozna dovoljenja in začasni odložitvi vlaganja zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor (4) je bilo zato začasno odloženo vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor za obdobje od 11. oktobra 2010 do 30. septembra 2011.

| (4) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 461/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 397/2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 (5) se je količinska omejitev za izvoz izvenkvotnega sladkorja za tržno leto 2010/2011 povečala za 700 000 ton. |
| --- | --- |

(4)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 461/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 397/2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 (5) se je količinska omejitev za izvoz izvenkvotnega sladkorja za tržno leto 2010/2011 povečala za 700 000 ton.

| (5) | Zaradi povečane količinske omejitve za tržno leto 2010/2011 bo vlaganje zahtevkov ponovno mogoče od prvega tedna v juliju. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi povečane količinske omejitve za tržno leto 2010/2011 bo vlaganje zahtevkov ponovno mogoče od prvega tedna v juliju.

| (6) | Uredbo (EU) št. 882/2010 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (EU) št. 882/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odstavek 3 člena 1 Uredbe (EU) št. 882/2010 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 4. julija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 115, 8.5.2010, str. 26.

3

(4)  UL L 264, 7.10.2010, str. 13.

4

(5)  UL L 124, 13.5.2011, str. 41.

5

---

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 466/2011

z dne 13. maja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. maja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,9 |
| ZZ | 108,9 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 105,1 |
| 0709 90 80 | EC | 27,0 |
| ZZ | 27,0 |
| 0805 10 20 | EG | 56,5 |
| IL | 55,5 |
| MA | 45,5 |
| TN | 54,9 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 56,8 |
| 0805 50 10 | TR | 53,9 |
| ZZ | 53,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,1 |
| BR | 71,3 |
| CA | 107,1 |
| CL | 84,0 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 114,9 |
| US | 172,7 |
| UY | 59,9 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 98,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

68,9

ZZ

78,1

0707 00 05

TR

108,9

ZZ

108,9

0709 90 70

MA

86,8

TR

123,4

ZZ

105,1

0709 90 80

EC

27,0

ZZ

27,0

0805 10 20

EG

56,5

IL

55,5

MA

45,5

TN

54,9

TR

71,6

ZZ

56,8

0805 50 10

TR

53,9

ZZ

53,9

0808 10 80

AR

91,1

BR

71,3

CA

107,1

CL

84,0

CN

96,2

NZ

114,9

US

172,7

UY

59,9

ZA

84,5

ZZ

98,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 467/2011

z dne 13. maja 2011

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. maja 2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. maja 2011 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. maja 2011 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. maja 2011 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. maja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. maja 2011

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

0,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Združenem kraljestvu ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Združenem kraljestvu ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

29.4.2011-12.5.2011

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 247,86 | 192,42 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 255,38 | 245,38 | 225,38 | 164,90 |
| Premija za Zaliv | — | 15,33 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 71,88 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

247,86

192,42

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

255,38

245,38

225,38

164,90

Premija za Zaliv

—

15,33

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

71,88

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 16,82 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 47,76 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

16,82 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

47,76 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 468/2011

z dne 13. maja 2011

o prodajnih cenah za žita kot odziv na dvanajste posamične razpise v okviru razpisnih postopkov, odprtih z Uredbo (EU) št. 1017/2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(f) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 1017/2010 (2) je odprla razpisne postopke za prodajo žit v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 z dne 11. decembra 2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 1017/2010 (2) je odprla razpisne postopke za prodajo žit v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 z dne 11. decembra 2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo (3).

| (2) | V skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 1272/2009 in členom 4 Uredbe (EU) št. 1017/2010 Komisija glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, za vsako žito in državo članico določi minimalno prodajno ceno oziroma se odloči, da minimalne prodajne cene ne bo določila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 1272/2009 in členom 4 Uredbe (EU) št. 1017/2010 Komisija glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, za vsako žito in državo članico določi minimalno prodajno ceno oziroma se odloči, da minimalne prodajne cene ne bo določila.

| (3) | Na podlagi ponudb, prejetih v okviru dvanajstih posamičnih razpisov, je bilo odločeno, da ni treba določiti minimalne prodajne cene za nobeno žito in nobeno državo članico. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi ponudb, prejetih v okviru dvanajstih posamičnih razpisov, je bilo odločeno, da ni treba določiti minimalne prodajne cene za nobeno žito in nobeno državo članico.

| (4) | Da se trg hitro obvesti in zagotovi učinkovito upravljanje ukrepa, mora ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Da se trg hitro obvesti in zagotovi učinkovito upravljanje ukrepa, mora ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za dvanajste posamične razpise za prodajo žit v okviru razpisnega postopka, odprtega z Uredbo (EU) št. 1017/2010, v skladu s katero se je rok za oddajo ponudb iztekel 11. maja 2011, so odločitve o prodajni ceni za posamezno žito in državo članico navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 293, 11.11.2010, str. 41.

2

(3)  UL L 349, 29.12.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

Odločitve o prodaji

| (EUR/tono) |
| --- |
| Država članica | Minimalna prodajna cena |
| Navadna pšenica | Ječmen | Koruza |
| Oznaka KN 1001 90 | Oznaka KN 1003 00 | Oznaka KN 1005 90 00 |
| Belgique/België | X | X | X |
| България | X | X | X |
| Česká republika | X | X | X |
| Danmark | X | X | X |
| Deutschland | X | — | X |
| Eesti | X | X | X |
| Eire/Ireland | X | X | X |
| Elláda | X | X | X |
| España | X | X | X |
| France | X | ° | X |
| Italia | X | X | X |
| Kypros | X | X | X |
| Latvija | X | X | X |
| Lietuva | X | X | X |
| Luxembourg | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X |
| Malta | X | X | X |
| Nederland | X | X | X |
| Österreich | X | X | X |
| Polska | X | X | X |
| Portugal | X | X | X |
| România | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X |
| Slovensko | X | X | X |
| Suomi/Finland | X | — | X |
| Sverige | X | — | X |
| United Kingdom | X | — | X |
| — | Minimalna prodajna cena ni določena (vse ponudbe zavrnjene). |

(EUR/tono)

Država članica

Minimalna prodajna cena

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Oznaka KN 1001 90

Oznaka KN 1003 00

Oznaka KN 1005 90 00

Belgique/België

X

X

X

България

X

X

X

Česká republika

X

X

X

Danmark

X

X

X

Deutschland

X

—

X

Eesti

X

X

X

Eire/Ireland

X

X

X

Elláda

X

X

X

España

X

X

X

France

X

°

X

Italia

X

X

X

Kypros

X

X

X

Latvija

X

X

X

Lietuva

X

X

X

Luxembourg

X

X

X

Magyarország

X

X

X

Malta

X

X

X

Nederland

X

X

X

Österreich

X

X

X

Polska

X

X

X

Portugal

X

X

X

România

X

X

X

Slovenija

X

X

X

Slovensko

X

X

X

Suomi/Finland

X

—

X

Sverige

X

—

X

United Kingdom

X

—

X

—

Minimalna prodajna cena ni določena (vse ponudbe zavrnjene).

| ° | Ni ponudb. |
| --- | --- |

°

Ni ponudb.

| X | Žita niso na voljo za prodajo. |
| --- | --- |

X

Žita niso na voljo za prodajo.

| # | Ni relevantno. |
| --- | --- |

#

Ni relevantno.

---

DIREKTIVE

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/17

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/59/EU

z dne 13. maja 2011

o spremembi prilog II in III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1) in zlasti člena 8(2) Direktive,

po posvetovanju z Znanstvenim odborom za varstvo potrošnikov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po objavi znanstvene študije „Uporaba trajnih barv za lase in tveganje za nastanek raka na mehurju“ leta 2001 je Znanstveni odbor za kozmetične in neprehrambene izdelke, namenjene potrošnikom, ki ga je v skladu s Sklepom Komisije 2004/210/ES (2) pozneje nadomestil Znanstveni odbor za potrošniške izdelke (v nadaljnjem besedilu: SCCP), sklenil, da je morebitna tveganja treba vzeti resno. SCCP je predlagal, da Komisija sprejme nadaljnje ukrepe za nadzor uporabe snovi v barvah za lase. |
| --- | --- |

(1)

Po objavi znanstvene študije „Uporaba trajnih barv za lase in tveganje za nastanek raka na mehurju“ leta 2001 je Znanstveni odbor za kozmetične in neprehrambene izdelke, namenjene potrošnikom, ki ga je v skladu s Sklepom Komisije 2004/210/ES (2) pozneje nadomestil Znanstveni odbor za potrošniške izdelke (v nadaljnjem besedilu: SCCP), sklenil, da je morebitna tveganja treba vzeti resno. SCCP je predlagal, da Komisija sprejme nadaljnje ukrepe za nadzor uporabe snovi v barvah za lase.

| (2) | SCCP je priporočil tudi celostno strategijo ocenjevanja varnosti snovi za barvanje las, vključno z zahtevami za preskušanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, glede njihove morebitne genotoksičnosti/mutagenosti. |
| --- | --- |

(2)

SCCP je priporočil tudi celostno strategijo ocenjevanja varnosti snovi za barvanje las, vključno z zahtevami za preskušanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, glede njihove morebitne genotoksičnosti/mutagenosti.

| (3) | Na podlagi mnenj SCCP se je Komisija z državami članicami in zainteresiranimi stranmi dogovorila o celostni strategiji za zakonsko urejanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, v skladu s katero mora industrija predložiti dokumentacijo s posodobljenimi znanstvenimi podatki o varnosti snovi v barvah za lase SCCP zaradi priprave ocene tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi mnenj SCCP se je Komisija z državami članicami in zainteresiranimi stranmi dogovorila o celostni strategiji za zakonsko urejanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, v skladu s katero mora industrija predložiti dokumentacijo s posodobljenimi znanstvenimi podatki o varnosti snovi v barvah za lase SCCP zaradi priprave ocene tveganja.

| (4) | SCCP, ki ga je s Sklepom Komisije 2008/721/ES z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (3) nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: SCCS), je ocenil varnost posameznih snovi, za katere je industrija predložila posodobljeno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(4)

SCCP, ki ga je s Sklepom Komisije 2008/721/ES z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (3) nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: SCCS), je ocenil varnost posameznih snovi, za katere je industrija predložila posodobljeno dokumentacijo.

| (5) | Zadnji korak strategije ocenjevanja varnosti je bil oceniti morebitna tveganja za varnost potrošnikov glede reakcijskih produktov, ki nastanejo med barvanjem las z oksidativnimi snovmi za barvanje las. SCCS v svojem mnenju z dne 21. septembra 2010 ni izrazil resne zaskrbljenosti glede genotoksičnosti in karcinogenosti barv za lase in njihovih reakcijskih produktov, ki se trenutno uporabljajo v EU. |
| --- | --- |

(5)

Zadnji korak strategije ocenjevanja varnosti je bil oceniti morebitna tveganja za varnost potrošnikov glede reakcijskih produktov, ki nastanejo med barvanjem las z oksidativnimi snovmi za barvanje las. SCCS v svojem mnenju z dne 21. septembra 2010 ni izrazil resne zaskrbljenosti glede genotoksičnosti in karcinogenosti barv za lase in njihovih reakcijskih produktov, ki se trenutno uporabljajo v EU.

| (6) | Nekatere snovi za barvanje las so začasno dovoljene za uporabo v izdelkih za barvanje las do 31. decembra 2010 v skladu z omejitvami in pogoji iz dela 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Nekatere snovi za barvanje las so začasno dovoljene za uporabo v izdelkih za barvanje las do 31. decembra 2010 v skladu z omejitvami in pogoji iz dela 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS.

| (7) | Ob upoštevanju ocene tveganja na podlagi predloženih podatkov o varnosti in končnih mnenj, ki jih je podal SCCS o varnosti posameznih snovi in reakcijskih produktov, je primerno vključiti začasno dovoljene snovi za barvanje las, trenutno naštete v delu 2, v del 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju ocene tveganja na podlagi predloženih podatkov o varnosti in končnih mnenj, ki jih je podal SCCS o varnosti posameznih snovi in reakcijskih produktov, je primerno vključiti začasno dovoljene snovi za barvanje las, trenutno naštete v delu 2, v del 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS.

| (8) | Ocene varnosti za snovi hydroxyethyl-2-nitro-p-toluidine in HC Red No 10 + HC Red No 11, navedene v delu 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, ni mogoče zaključiti pred 31. decembrom 2010. Zato je treba uporabo snovi začasno podaljšati do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(8)

Ocene varnosti za snovi hydroxyethyl-2-nitro-p-toluidine in HC Red No 10 + HC Red No 11, navedene v delu 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, ni mogoče zaključiti pred 31. decembrom 2010. Zato je treba uporabo snovi začasno podaljšati do 31. decembra 2011.

| (9) | SCCS je glede snovi o-aminophenol 22. junija 2010 podal mnenje, da na podlagi razpoložljivih podatkov o varnosti navedene snovi ni mogoče dokončno sklepati. Na podlagi navedenega mnenja o-aminophenola ni mogoče šteti za varnega, če se uporablja v izdelkih za barvanje las, in ga je zato treba navesti v Prilogi II k Direktivi 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(9)

SCCS je glede snovi o-aminophenol 22. junija 2010 podal mnenje, da na podlagi razpoložljivih podatkov o varnosti navedene snovi ni mogoče dokončno sklepati. Na podlagi navedenega mnenja o-aminophenola ni mogoče šteti za varnega, če se uporablja v izdelkih za barvanje las, in ga je zato treba navesti v Prilogi II k Direktivi 76/768/EGS.

| (10) | Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi II in III k Direktivi 76/768/EGS se spremenita v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 3. januarja 2012 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj pošljejo besedilo teh predpisov.

Predpise uporabljajo od 3. januarja 2012.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

1

(2)  UL L 66, 4.3.2004, str. 45.

2

(3)  UL L 241, 10.9.2008, str. 21.

3

---

PRILOGA

Direktiva 76/768/EGS se spremeni:

| 1. | V Prilogi II se doda naslednji vnos:







  Ref. št. | Kemijsko ime | št. CAS/št. ES |
| --- | --- | --- | --- |
| „1372 | 2-aminofenol (o-Aminophenol; CI 76520) in njegove soli | št. CAS 95-55-6/67845-79-8/51-19-4
  št. EC 202-431-1/267-335-4“ |

1.

V Prilogi II se doda naslednji vnos:

Ref. št.

Kemijsko ime

št. CAS/št. ES

„1372

2-aminofenol (o-Aminophenol; CI 76520) in njegove soli

št. CAS 95-55-6/67845-79-8/51-19-4

št. EC 202-431-1/267-335-4“

| 2. | Priloga III se spremeni:






  (a) | Del 1 se spremeni:






  (i) | Dodajo se naslednji vnosi:










  Ref. št. | Spojina | Omejitve | Pogoji uporabe in opozorila, ki morajo biti natisnjeni na etiketi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Področje uporabe in/ali uporaba | Največja dovoljena koncentracija v končnem kozmetičnem izdelku | Druge omejitve in zahteve |
| „215 | 4-amino-3-nitrophenol (št. CAS 610-81-1) (št. EC 210-236-8) | (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

2.

Priloga III se spremeni:

(a)

Del 1 se spremeni:

(i)

Dodajo se naslednji vnosi:

Ref. št.

Spojina

Omejitve

Pogoji uporabe in opozorila, ki morajo biti natisnjeni na etiketi

Področje uporabe in/ali uporaba

Največja dovoljena koncentracija v končnem kozmetičnem izdelku

Druge omejitve in zahteve

„215

4-amino-3-nitrophenol (št. CAS 610-81-1) (št. EC 210-236-8)

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

| (b) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208. |
| --- | --- |

(b)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208.

216

2,7-Naphthalenediol (št. CAS 582-17-2) (št. EC 209-478-7)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

217

m-Aminophenol (št. CAS 591-27-5) (št. EC 209-711-2) in njegove soli

m-Aminophenol HCI (št. CAS 51-81-0) (št. EC 200-125-2)

m-Aminophenol sulfate (št. CAS 68239-81-6) (št. EC 269-475-1)

Sodium m-Aminophenol (št. CAS 38171-54-9)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,2 %.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

218

2,6-Dihydroxy-3,4-dimethylpyridine (št. CAS 84540-47-6) (št. EC 283-141-2)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

222

2-Hydroxyethyl picramic acid (št. CAS 99610-72-7) (št. EC 412-520-9)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

Za (a) in (b):

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 2,0 % |
| --- | --- |

(b)

2,0 %

223

p-Methylaminophenol (št. CAS 150-75-4) (št. EC 205-768-2) in njegov sulfat

p-Methylaminophenol sulfate (št. CAS 55-55-0/1936-57-8) (št. EC 200-237-1/217-706-1)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,68 % (kot sulfat).

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

225

Etanol, 2-[4-[etil[(2-hidroksietil)amino]-2-nitrofenil]amino]-, (št. CAS 104516-93-0) in njegov hidroklorid

HC Blue No. 12 (št. CAS 132885-85-9) (št. EC 407-020-2)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,75 % (kot hidroklorid). |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,75 % (kot hidroklorid).

Za (a) in (b):

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,5 % (kot hidroklorid) |
| --- | --- |

(b)

1,5 % (kot hidroklorid)

227

3-Amino-2,4-dichlorophenol (št. CAS 61693-42-3) (št. EC 262-909-0) in njegov hidroklorid

3-Amino-2,4-dichlorophenol HCl (št. CAS 61693-43-4)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 % (kot hidroklorid). |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 % (kot hidroklorid).

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,5 % (kot hidroklorid) |
| --- | --- |

(b)

1,5 % (kot hidroklorid)

230

Phenyl methyl pyrazolone (št. CAS 89-25-8) (št. EC 201-891-0)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

232

2-Methyl-5-hydroxyethylaminophenol (št. CAS 55302-96-0) (št. EC 259-583-7)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

234

Hydroxybenzomorpholine (št. CAS 26021-57-8) (št. EC 247-415-5)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

237

2,2’-[(4-amino-3-nitrofenil)imino]bisetanol (št. CAS 29705-39-3) in njegov hidroklorid

HC Red No. 13 (št. CAS 94158-13-1) (št. EC 303-083-4

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,25 % (kot hidroklorid). |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,25 % (kot hidroklorid).

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 2,5 % (kot hidroklorid) |
| --- | --- |

(b)

2,5 % (kot hidroklorid)

238

2,6-dimetoksi-3,5-piridindiamin (št. CAS 85679-78-3 (prosta baza)) in njegov hidroklorid

2,6-Dimethoxy-3,5-pyridinediamine HCl (št. CAS 56216-28-5) (št. EC 260-062-1)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 % (kot hidroklorid).

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

239

HC Violet No. 1 (št. CAS 82576-75-8) (št. EC 417-600-7)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %.

Za (a) in (b):

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,28 % |
| --- | --- |

(b)

0,28 %

| (b) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208. |
| --- | --- |

(b)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208.

241

1,5-Naphthalenediol (št. CAS 83-56-7) (št. EC 201-487-4

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

242

Hidroksipropil bis (N-hidroksietil-p-fenilendiamin) (št. CAS 128729-30-6) in njegov tetrahidroklorid

Hydroxypropyl bis (N-hydroxyethyl-p-phenylenediamine) HCl (št. CAS 128729-28-2) (št. EC 416-320-2)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,4 % (kot tetrahidroklorid).

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

243

4-Amino-2-hydroxytoluene (št. CAS 2835-95-2) (št. EC 220-618-6)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

244

2,4-diaminofenoksietanol (št. CAS 70643-19-5), njegova hidroklorid in sulfat

2,4-Diaminophenoxyethanol HCl (št. CAS 66422-95-5) (št. EC 266-357-1)

2,4-Diaminophenoxyethanol sulfate (št. CAS 70643-20-8) (št. EC 274-713-2)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,0 % (kot hidroklorid).

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

245

2-Methylresorcinol (št. CAS 608-25-3) (št. EC 210-155-8)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,8 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,8 %.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,8 % |
| --- | --- |

(b)

1,8 %

246

4-Amino-m-cresol (št. CAS 2835-99-6) (št. EC 220-621-2)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

248

2-Amino-4-hydroxyethylaminoanisole (št. CAS 83763-47-7) (št. EC 280-733-2) in njegov sulfat

2-Amino-4-hydroxyethylaminoanisole sulfate (št. CAS 83763-48-8) (št. EC 280-734-8)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 % (kot sulfat).

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

249

Hidroksietil-3,4-metilendioksianilin in njegov hidroklorid

Hydroxyethyl-3,4-methylenedioxyaniline HCl (št. CAS 94158-14-2) (št. EC 303-085-5)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

250

3-Nitro-p-hydroxyethylaminophenol (št. CAS 65235-31-6) (št. EC 265-648-0)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 3,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 3,0 %.

Za (a) in (b):

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi sistemi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi sistemi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,85 % |
| --- | --- |

(b)

1,85 %

| (b) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208. |
| --- | --- |

(b)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208.

251

4-Nitrophenyl aminoethylurea (št. CAS 27080-42-8) (št. EC 410-700-1)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %.

Za (a) in (b):

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,5 % |
| --- | --- |

(b)

0,5 %

252

2-Amino-6-chloro-4-nitrophenol (št. CAS 6358-09-4) (št. EC 228-762-1)

| (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,0 %.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205. |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 2,0 % |
| --- | --- |

(b)

2,0 %

| (b) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208.“ |
| --- | --- |

(b)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ pod referenčno številko 208.“

| (ii) | Vnos pod referenčno številko 201 se nadomesti z:










  „201 | 2-Chloro-6-ethylamino-4-nitrophenol (št. CAS 131657-78-8) (št. EC 411-440-1) | (a) | Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

Vnos pod referenčno številko 201 se nadomesti z:

„201

2-Chloro-6-ethylamino-4-nitrophenol (št. CAS 131657-78-8) (št. EC 411-440-1)

(a)

Snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,5 %.

Za (a) in (b):

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi. |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi snovmi.

| — | Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg. |
| --- | --- |

—

Največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg.

| — | Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

Hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.“ |
| --- | --- |

(a)

Kot je navedeno v stolpcu ‚f‘ (a) pod referenčno številko 205.“

| (b) | Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

Snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 3,0 % |
| --- | --- |

(b)

3,0 %

| (b) | Del 2 se spremeni:






  (i) | Vnosi z referenčnimi številkami 3 do 6, 11, 12, 16, 19 do 22, 25, 27, 31 do 39, 44, 48, 49, 55 in 56 se črtajo. |
| --- | --- | --- |

(b)

Del 2 se spremeni:

(i)

Vnosi z referenčnimi številkami 3 do 6, 11, 12, 16, 19 do 22, 25, 27, 31 do 39, 44, 48, 49, 55 in 56 se črtajo.

| (ii) | V vnosu z referenčnima številkama 10 in 50 se v stolpcu „g“ datum „31.12.2010“ nadomesti z „31.12.2011“. |
| --- | --- |

(ii)

V vnosu z referenčnima številkama 10 in 50 se v stolpcu „g“ datum „31.12.2010“ nadomesti z „31.12.2011“.

---

SKLEPI

| 14.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/26

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 13. maja 2011

o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškim postopkom pri uvozu zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

(2011/279/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti členov 8 in 9 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z Uredbo (EU) št. 1036/2010 (2) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (EU) št. 1036/2010 (2) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine v Unijo.

| (2) | Komisija je po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov nadaljevala preiskavo dampinga, škode in interesa Unije. Preiskava je potrdila začasne ugotovitve škodljivega dampinga, ki se nanašajo na ta uvoz. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov nadaljevala preiskavo dampinga, škode in interesa Unije. Preiskava je potrdila začasne ugotovitve škodljivega dampinga, ki se nanašajo na ta uvoz.

| (3) | Dokončne ugotovitve in sklepi te preiskave so določeni v Uredbi Sveta (EU) št. 464 z dne 11. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine (3) („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(3)

Dokončne ugotovitve in sklepi te preiskave so določeni v Uredbi Sveta (EU) št. 464 z dne 11. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine (3) („zadevni izdelek“).

B.   ZAVEZA

| (4) | Po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov je sodelujoči proizvajalec izvoznik iz Bosne in Hercegovine, družba Alumina d.o.o. Zvornik, skupaj s svojo povezano družbo v Uniji, AB Kauno Tiekimas filialas „Kauno Tiekimas“, s sedežem v Kaunasu, Litvi, ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V tej zavezi sta družbi ponudili, da bosta zadevni izdelek prodajali po ceni ali nad ceno, ki odpravlja škodljive učinke dampinga, ki so bili ugotovljeni med preiskavo. |
| --- | --- |

(4)

Po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov je sodelujoči proizvajalec izvoznik iz Bosne in Hercegovine, družba Alumina d.o.o. Zvornik, skupaj s svojo povezano družbo v Uniji, AB Kauno Tiekimas filialas „Kauno Tiekimas“, s sedežem v Kaunasu, Litvi, ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V tej zavezi sta družbi ponudili, da bosta zadevni izdelek prodajali po ceni ali nad ceno, ki odpravlja škodljive učinke dampinga, ki so bili ugotovljeni med preiskavo.

| (5) | Ponudba minimalne uvozne cene („MIP“) družb je temeljila na normalni vrednosti, izračunani za obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(5)

Ponudba minimalne uvozne cene („MIP“) družb je temeljila na normalni vrednosti, izračunani za obdobje preiskave.

| (6) | Ponujena zaveza je vsebovala tudi določbo, da bo družba Alumina d.o.o. Zvornik odpravila prodan zadevni izdelek neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji, pri čemer bo prvi neodvisni stranki v Uniji račun izstavila družba Alumina d.o.o. Zvornik ali neposredno družba Kauno. Poleg tega sta družbi ponudili vzpostavitev povezave med prenosom računov, ki jih družba Alumina d.o.o. Zvornik izstavi družbi Kauno Tiekimas za zadevni izdelek, ter računi, ki jih družba Kauno Tiekimas izstavi prvi neodvisni stranki v Uniji za ponovno prodajo. |
| --- | --- |

(6)

Ponujena zaveza je vsebovala tudi določbo, da bo družba Alumina d.o.o. Zvornik odpravila prodan zadevni izdelek neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji, pri čemer bo prvi neodvisni stranki v Uniji račun izstavila družba Alumina d.o.o. Zvornik ali neposredno družba Kauno. Poleg tega sta družbi ponudili vzpostavitev povezave med prenosom računov, ki jih družba Alumina d.o.o. Zvornik izstavi družbi Kauno Tiekimas za zadevni izdelek, ter računi, ki jih družba Kauno Tiekimas izstavi prvi neodvisni stranki v Uniji za ponovno prodajo.

| (7) | Družbi sta se tudi strinjali, da bosta Komisiji redno posredovali podrobne podatke o svoji prodaji v Uniji in s tem Komisiji omogočili učinkovit nadzor zaveze. |
| --- | --- |

(7)

Družbi sta se tudi strinjali, da bosta Komisiji redno posredovali podrobne podatke o svoji prodaji v Uniji in s tem Komisiji omogočili učinkovit nadzor zaveze.

C.   PRIPOMBE STRANI IN SPREJETJE ZAVEZE

| (8) | Industrija Unije je navedla, da se ne strinja s sprejetjem ponujene zaveze, zlasti ne z določenimi minimalnimi uvoznimi cenami. Trdila je, da so cene zeolita A v prahu odvisne od stroškov surovin, zlasti kavstične sode, in energije ter da bodo tržne cene predvidoma narasle. V zvezi s tem je treba opozoriti, da razpoložljive informacije o razvoju proizvodnih stroškov (ki vključujejo stroške surovin in energije) potrjujejo, da je bil razvoj premosorazmeren. Informacije, zbrane med preiskavo, kažejo, da se cene glavnih surovin niso bistveno spremenile, razen cen kavstične sode sredi leta 2009, vendar se je to gibanje popravilo proti koncu leta 2009, ko so se cene vrnile na dolgoročno povprečje. Energija poleg tega ni vhodna surovina in je ni bilo mogoče povezati z minimalnimi uvoznimi cenami. Industrija unije je oporekala, ali je mogoče bosanskega proizvajalca izvoznika in njegovo povezano družbo v Uniji šteti za zanesljiva ob upoštevanju njunega finančnega položaja. Vendar ni bila predložena nobena konkretna in preverljiva informacija, ki bi potrdila to trditev. Izražen je bil tudi dvom v verodostojnost navedenih strani, ker naj bi pri uvozu zadevni izdelek deklarirali pod različnimi oznakami KN. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je zadevni izdelek trenutno uvrščen v oznako KN ex 2842 10 00 ter da družbi, ki ponujata zavezo, ne izvajata carinske deklaracije. Trdilo se je tudi, da bi bosanski proizvajalec izvoznik v Uniji lahko prodajal druge izdelke, s čimer bi povečal tveganje navzkrižne kompenzacije, ter da bi povezana družba v Uniji lahko zagotovila kompenzacijo svojim strankam Unije pri prodaji izdelka po minimalnih uvoznih cenah. V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni ustvarila nobenega sistemskega tveganja navzkrižne kompenzacije, zlasti ker so trg in stranke zeolita A v prahu jasno opredeljene. Stranke, ki kupijo zeolit A v prahu dejansko ne kupijo nobenega drugega izdelka, ki ga proizvaja družba Alumina d.o.o. Zvornik, ker poslujejo na popolnoma različnih trgih od strank, ki kupijo druge izdelke. V zvezi s tem je treba poudariti, da se bodo vse strani, ki jih zadeva ta ponujena zaveza, pozorno spremljale. Industrija Unije je prav tako navedla, da ponujena zaveza ni bila predložena v časovnem obdobju, ki ga predvideva osnovna uredba. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila ponudba predložena v časovnem obdobju, ki ga predvideva člen 8(2) osnovne uredbe. Industrija Unije je predložila nekaj dodatnih pripomb v zvezi z metodo izračuna minimalne uvozne cene in spremljanjem take zaveze, ki pa se niso štele za relevantne ali utemeljene, ker je Komisija zagotovila, da so predlagane minimalne uvozne cene v skladu z upravnimi praksami, ki jih ima pri ponujanju zavez. |
| --- | --- |

(8)

Industrija Unije je navedla, da se ne strinja s sprejetjem ponujene zaveze, zlasti ne z določenimi minimalnimi uvoznimi cenami. Trdila je, da so cene zeolita A v prahu odvisne od stroškov surovin, zlasti kavstične sode, in energije ter da bodo tržne cene predvidoma narasle. V zvezi s tem je treba opozoriti, da razpoložljive informacije o razvoju proizvodnih stroškov (ki vključujejo stroške surovin in energije) potrjujejo, da je bil razvoj premosorazmeren. Informacije, zbrane med preiskavo, kažejo, da se cene glavnih surovin niso bistveno spremenile, razen cen kavstične sode sredi leta 2009, vendar se je to gibanje popravilo proti koncu leta 2009, ko so se cene vrnile na dolgoročno povprečje. Energija poleg tega ni vhodna surovina in je ni bilo mogoče povezati z minimalnimi uvoznimi cenami. Industrija unije je oporekala, ali je mogoče bosanskega proizvajalca izvoznika in njegovo povezano družbo v Uniji šteti za zanesljiva ob upoštevanju njunega finančnega položaja. Vendar ni bila predložena nobena konkretna in preverljiva informacija, ki bi potrdila to trditev. Izražen je bil tudi dvom v verodostojnost navedenih strani, ker naj bi pri uvozu zadevni izdelek deklarirali pod različnimi oznakami KN. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je zadevni izdelek trenutno uvrščen v oznako KN ex 2842 10 00 ter da družbi, ki ponujata zavezo, ne izvajata carinske deklaracije. Trdilo se je tudi, da bi bosanski proizvajalec izvoznik v Uniji lahko prodajal druge izdelke, s čimer bi povečal tveganje navzkrižne kompenzacije, ter da bi povezana družba v Uniji lahko zagotovila kompenzacijo svojim strankam Unije pri prodaji izdelka po minimalnih uvoznih cenah. V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni ustvarila nobenega sistemskega tveganja navzkrižne kompenzacije, zlasti ker so trg in stranke zeolita A v prahu jasno opredeljene. Stranke, ki kupijo zeolit A v prahu dejansko ne kupijo nobenega drugega izdelka, ki ga proizvaja družba Alumina d.o.o. Zvornik, ker poslujejo na popolnoma različnih trgih od strank, ki kupijo druge izdelke. V zvezi s tem je treba poudariti, da se bodo vse strani, ki jih zadeva ta ponujena zaveza, pozorno spremljale. Industrija Unije je prav tako navedla, da ponujena zaveza ni bila predložena v časovnem obdobju, ki ga predvideva osnovna uredba. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila ponudba predložena v časovnem obdobju, ki ga predvideva člen 8(2) osnovne uredbe. Industrija Unije je predložila nekaj dodatnih pripomb v zvezi z metodo izračuna minimalne uvozne cene in spremljanjem take zaveze, ki pa se niso štele za relevantne ali utemeljene, ker je Komisija zagotovila, da so predlagane minimalne uvozne cene v skladu z upravnimi praksami, ki jih ima pri ponujanju zavez.

| (9) | Glede na navedeno je zaveza, ki sta jo ponudili družbi, sprejemljiva. |
| --- | --- |

(9)

Glede na navedeno je zaveza, ki sta jo ponudili družbi, sprejemljiva.

| (10) | Da bi lahko Komisija učinkovito spremljala izpolnjevanje zaveze družb, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev protidampinške dajatve možna le (i) če bo predložen račun na podlagi zaveze, ki bo vseboval vsaj podatke iz Priloge k Uredbi (EU) št. 464; (ii) če uvoženo blago proizvede družba Alumina d.o.o. Zvornik, ki ga neposredno odpravi prvi neodvisni stranki v Uniji, in če prvi neodvisni stranki v Uniji izstavi račun neposredno družba Alumina d.o.o. Zvornik ali družba Kauno Tiekimas ter (iii) če blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Kadar takšna faktura ni predložena ali ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna stopnja protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(10)

Da bi lahko Komisija učinkovito spremljala izpolnjevanje zaveze družb, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev protidampinške dajatve možna le (i) če bo predložen račun na podlagi zaveze, ki bo vseboval vsaj podatke iz Priloge k Uredbi (EU) št. 464; (ii) če uvoženo blago proizvede družba Alumina d.o.o. Zvornik, ki ga neposredno odpravi prvi neodvisni stranki v Uniji, in če prvi neodvisni stranki v Uniji izstavi račun neposredno družba Alumina d.o.o. Zvornik ali družba Kauno Tiekimas ter (iii) če blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Kadar takšna faktura ni predložena ali ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna stopnja protidampinške dajatve.

| (11) | Za zagotovitev spoštovanja zaveze so bili uvozniki z uredbo Sveta, navedeno v uvodni izjavi (3), opozorjeni, da neizpolnjevanje pogojev iz navedene uredbe ali umik sprejetja zaveze s strani Komisije lahko privede do carinskega dolga za zadevne transakcije. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev spoštovanja zaveze so bili uvozniki z uredbo Sveta, navedeno v uvodni izjavi (3), opozorjeni, da neizpolnjevanje pogojev iz navedene uredbe ali umik sprejetja zaveze s strani Komisije lahko privede do carinskega dolga za zadevne transakcije.

| (12) | V primeru kršitve ali umika zaveze ali kadar Komisija umakne sprejetje zaveze, se v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe samodejno uporablja protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(12)

V primeru kršitve ali umika zaveze ali kadar Komisija umakne sprejetje zaveze, se v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe samodejno uporablja protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zaveza, ki jo je ponudil proizvajalec izvoznik skupaj s svojim povezanim uvoznikom v Uniji, navedenim v nadaljevanju, v zvezi s protidampinškim postopkom pri uvozu zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine, se sprejme.

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Bosna in Hercegovina | proizvedla ter prvi neodvisni stranki v Uniji neposredno odpravila in izstavila račun družba Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina | B115 |
| Bosna in Hercegovina | proizvedla in prvi neodvisni stranki v Uniji neposredno odpravila družba Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina, ter prvi neodvisni stranki v Uniji račun izstavila družba AB Kauno Tiekimas filialas, Kaunas, Litva | B116 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Bosna in Hercegovina

proizvedla ter prvi neodvisni stranki v Uniji neposredno odpravila in izstavila račun družba Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina

B115

Bosna in Hercegovina

proizvedla in prvi neodvisni stranki v Uniji neposredno odpravila družba Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina, ter prvi neodvisni stranki v Uniji račun izstavila družba AB Kauno Tiekimas filialas, Kaunas, Litva

B116

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 298, 16.11.2010, str. 27.

2

(3)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

3

---