# Europeiska unionens L 233/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.233.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 233 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången9 september 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.233.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 233

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången9 september 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av I. Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn för passagerare i motorfordon – II. Fordon utrustade med säkerhetsbälten, bältespåminnare, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 44 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fasthållningsanordningar för barnpassagerare i motorfordon (fasthållningsanordningar för barn) | 95 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av I. Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn för passagerare i motorfordon – II. Fordon utrustade med säkerhetsbälten, bältespåminnare, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn

1

*

Föreskrifter nr 44 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fasthållningsanordningar för barnpassagerare i motorfordon (fasthållningsanordningar för barn)

95

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 9.9.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 233/1

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av

| I. | Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn för passagerare i motorfordon |
| --- | --- |

I.

Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn för passagerare i motorfordon

| II. | Fordon utrustade med säkerhetsbälten, bältespåminnare, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn |
| --- | --- |

II.

Fordon utrustade med säkerhetsbälten, bältespåminnare, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 1 till ändringsserie 06 – dag för ikraftträdande: 23 juni 2011

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Provningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Krav för montering i fordonet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljd vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ändringar och utökningar av godkännande av fordonstyp eller typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Slutgiltigt nedlagd tillverkning |
| --- | --- |

12.

| 13. | Anvisningar |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn och adresser för de tekniska tjänster som svarar för godkännandeprovning och för de administrativa myndigheterna |
| --- | --- |

14.

| 15. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

15.

BILAGOR

| Bilaga 1A — | Meddelande avseende beviljat godkännande, utökat godkännande, avslag på ansökan om godkännande, återkallat godkännande eller slutgiltigt nedlagd tillverkning av en fordonstyp med avseende på säkerhetsbälten enligt föreskrifter nr 16 |
| --- | --- |

Bilaga 1A —

| Bilaga 1B — | Meddelande avseende beviljat godkännande, utökat godkännande, avslag på ansökan om godkännande, återkallat godkännande eller slutgiltigt nedlagd tillverkning av en typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning för vuxna passagerare i motorfordon i enlighet med föreskrifter nr 16 |
| --- | --- |

Bilaga 1B —

| Bilaga 2 — | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2 —

| Bilaga 3 — | Schematisk teckning av utrustning för provning av upprullningsdonets uthållighet |
| --- | --- |

Bilaga 3 —

| Bilaga 4 — | Schematisk teckning av utrustning för provning av låsning på nödlåsande upprullningsdon |
| --- | --- |

Bilaga 4 —

| Bilaga 5 — | Schematisk teckning av utrustning för provning av dammtålighet |
| --- | --- |

Bilaga 5 —

| Bilaga 6 — | Beskrivning av vagn, säte, förankringar och stoppanordning |
| --- | --- |

Bilaga 6 —

| Bilaga 7 — | Beskrivning av provdockan |
| --- | --- |

Bilaga 7 —

| Bilaga 8 — | Beskrivning av kurvan för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden |
| --- | --- |

Bilaga 8 —

| Bilaga 9 — | Anvisningar |
| --- | --- |

Bilaga 9 —

| Bilaga 10 — | Dubbel låsbeslagsprovning |
| --- | --- |

Bilaga 10 —

| Bilaga 11 — | Provning av nötning och mikroglidning |
| --- | --- |

Bilaga 11 —

| Bilaga 12 — | Korrosionsprovning |
| --- | --- |

Bilaga 12 —

| Bilaga 13 — | Ordning för provningar |
| --- | --- |

Bilaga 13 —

| Bilaga 14 — | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 14 —

| Bilaga 15 — | Förfarande för fastställande av H-punkt och faktisk bröstkorgsvinkel för sittplatser i motorfordon |
| --- | --- |

Bilaga 15 —

| Tillägg 1 — | Beskrivning av den tredimensionella H-punktsmaskinen |
| --- | --- |

Tillägg 1 —

| Tillägg 2 — | Tredimensionellt referenssystem |
| --- | --- |

Tillägg 2 —

| Tillägg 3 — | Referensuppgifter för sittplatser |
| --- | --- |

Tillägg 3 —

| Bilaga 16 — | Minimikrav för säkerhetsbälten och upprullningsdon |
| --- | --- |

Bilaga 16 —

| Bilaga 17 — | Krav för montering av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar för vuxna passagerare i motorfordon i framåtriktade säten samt för montering av isofix-fasthållningsanordningar för barn |
| --- | --- |

Bilaga 17 —

| Tillägg 1 — | Bestämmelser för montering av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal”, monterade tillsammans med fordonets säkerhetsbälten |
| --- | --- |

Tillägg 1 —

| Tillägg 2 — | Bestämmelser för montering av framåtvända och bakåtvända Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” i Isofix-lägen |
| --- | --- |

Tillägg 2 —

| Tillägg 3 — | Tabell 1 – Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om fasthållningsanordningar för barn: lämplighet för montering i olika sittlägen
  Tabell 2 – Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om Isofix-barnfasthållningsanordningars lämplighet för olika Isofix-lägen |
| --- | --- |

Tillägg 3 —

Tabell 1 – Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om fasthållningsanordningar för barn: lämplighet för montering i olika sittlägen

Tabell 2 – Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om Isofix-barnfasthållningsanordningars lämplighet för olika Isofix-lägen

| Tillägg 4 — | Installation av provdocka för tioåring |
| --- | --- |

Tillägg 4 —

| Bilaga 18 — | Provning av bältespåminnare |
| --- | --- |

Bilaga 18 —

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller följande:

| 1.1 | Fordon i kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1) med avseende på installation av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända eller bakåtvända sittplatser. |
| --- | --- |

1.1

Fordon i kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1) med avseende på installation av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända eller bakåtvända sittplatser.

| 1.2 | Säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända eller bakåtvända sittplatser och som är avsedda att installeras i fordon i kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1). |
| --- | --- |

1.2

Säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända eller bakåtvända sittplatser och som är avsedda att installeras i fordon i kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1).

| 1.3 | Fordon i kategorierna M1 och N1 (1) med avseende på installation av fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn. |
| --- | --- |

1.3

Fordon i kategorierna M1 och N1 (1) med avseende på installation av fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn.

| 1.4 | Fordon i kategori M1 med avseende på bältespåminnare (2). |
| --- | --- |

1.4

Fordon i kategori M1 med avseende på bältespåminnare (2).

| 1.5 | På tillverkarens begäran får de också tillämpas på installation av fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn avsedda för installation i fordon i kategorierna M2 och M3 (1). |
| --- | --- |

1.5

På tillverkarens begäran får de också tillämpas på installation av fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn avsedda för installation i fordon i kategorierna M2 och M3 (1).

2.   DEFINITIONER

2.1   säkerhetsbälte (bilbälte, bälte)

En anordning av band med ett låsbeslag, justeringsanordningar och fästen som kan förankras i ett motordrivet fordon och som är avsedd att minska risken för skador på den som är fastspänd i händelse av kollision eller kraftig inbromsning genom att begränsa kroppens rörelsemöjligheter. En sådan anordning kallas i allmänhet bältesenhet, vilket är en term som även omfattar eventuella anordningar för energiupptagning eller upprullning av bältet.

Anordningen kan provas och godkännas som ett säkerhetsbältesarrangemang eller som en fasthållningsanordning.

2.1.1   höftbälte

Ett tvåpunktsbälte som löper tvärs över bärarens bäckenparti.

2.1.2   diagonalbälte

Ett bälte som löper diagonalt över bärarens bröstkorg, från höften till motsatt axel.

2.1.3   trepunktsbälte

Ett bälte som väsentligen är en kombination av ett höftbälte och ett diagonalbälte.

2.1.4   bälte av S-typ

Annan bältesanordning än ett trepunktsbälte eller ett höftbälte.

2.1.5   fyrpunktsbälte

Bälte av S-typ som består av ett höftbälte och axelremmar. Ett fyrpunktsbälte kan vara försett med en extra rem för grenen.

2.2   bältestyp

Bälten av olika typer är bälten som skiljer sig åt i viktiga avseenden som i synnerhet kan hänföra sig till:

| 2.2.1 | de styva delarna (låsbeslag, fästen, upprullningsdon osv.), |
| --- | --- |

2.2.1

de styva delarna (låsbeslag, fästen, upprullningsdon osv.),

| 2.2.2 | material, vävning, mått och färg på banden, eller |
| --- | --- |

2.2.2

material, vävning, mått och färg på banden, eller

| 2.2.3 | bältesenhetens geometri. |
| --- | --- |

2.2.3

bältesenhetens geometri.

2.3   band

En böjlig del som konstruerats för att hålla fast kroppen och överföra påkänningar till bältets förankringar.

2.4   låsbeslag

En snabbkopplingsanordning som tillåter att bäraren hålls fast av bältet. Låsbeslaget kan innefatta bältets justeringsanordning, med undantag för låsbeslag för fyrpunktsbälte.

2.5   bältesjusteringsanordning

En anordning som tillåter att bältet ställs in med hänsyn till kraven från den enskilde bäraren och sätets läge. Justeringsanordningen kan vara en del av låsbeslaget, ett upprullningsdon eller någon annan del av säkerhetsbältet.

2.6   bältesförsträckare

En tilläggsanordning eller en inbyggd anordning som sträcker bandet i bilbältet för att minska slacket i bältet vid en krock.

2.7   referenszon: utrymmet mellan två vertikala längsgående plan, 400 mm ifrån varandra och symmetriska med avseende på H-punkten, definierat efter huvudformsutrustningens rotation från vertikalt till horisontellt enligt beskrivningen i bilaga 1 till föreskrifter nr 21. Utrustningen ska placeras enligt beskrivningen i den bilagan till föreskrifter nr 21 och ha en högsta längd på 840 mm.

2.8   krockkudde: en anordning som monteras för att komplettera bilbälten och fasthållningsanordningar i motordrivna fordon, dvs. system som, om en stark kraft påverkar fordonet, automatiskt utnyttjar en flexibel struktur som är avsedd att med hjälp av kompression av den gas den innehåller begränsa kraften i kontakten mellan en eller flera kroppsdelar hos personer i fordonet och passagerarutrymmets inredning.

2.9   passagerarkrockkudde: en krockkudde avsedd att vid en frontalkollision skydda en eller flera passagerare i andra säten än förarsätet.

2.10   fasthållningsanordning för barn: en sådan säkerhetsanordning som definieras i föreskrifter nr 44.

2.11   bakåtvänd: riktningen rakt emot den som normalt är fordonets färdriktning.

2.12   fästen

De delar av bältesenheten, inklusive de nödvändiga säkringsdelarna, som håller fast enheten i bältesförankringarna.

2.13   energiupptagare

En anordning som är konstruerad för att sprida energi oberoende av eller tillsammans med bandet, och som utgör en del av bältesenheten.

2.14   upprullningsdon

En anordning som rymmer en del av eller hela bilbältets band.

2.14.1   låsningsfritt upprullningsdon (typ 1)

Ett upprullningsdon varifrån bandet kan dras ut i sin fulla längd med en liten yttre kraft och som inte medger någon justering av ett band som dragits ut.

2.14.2   upprullningsdon med manuell upplåsning (typ 2)

Ett upprullningsdon som kräver att användaren manuellt manövrerar en anordning för att låsa upp upprullningsdonet och dra ut bandet till önskad längd, och som låses automatiskt när denna manöver upphör.

2.14.3   automatiskt låsande upprullningsdon (typ 3)

Ett upprullningsdon som medger att bandet dras ut till önskad längd och som automatiskt justerar bandet till bäraren då låsbeslaget kopplas ihop. Ytterligare utdragning av bandet är inte möjlig utan bärarens avsiktliga ingripande.

2.14.4   nödlåsande upprullningsdon (typ 4)

Ett upprullningsdon som under normala körförhållanden inte begränsar rörelsefriheten för bilbältets bärare. Upprullningsdonet har en längdinställningsanordning som automatiskt justerar bandet till bäraren och en låsningsmekanism som sätts i bruk i en nödsituation genom:

| 2.14.4.1 | retardation av fordonet (enkelfunktion), |
| --- | --- |

2.14.4.1

retardation av fordonet (enkelfunktion),

| 2.14.4.2 | en kombination av retardation av fordonet, bandets rörelse eller annan automatik (flerfunktion). |
| --- | --- |

2.14.4.2

en kombination av retardation av fordonet, bandets rörelse eller annan automatik (flerfunktion).

2.14.5   nödlåsande upprullningsdon med högre responströskel (typ 4N)

Ett upprullningsdon av den typ som definieras i punkt 2.14.4, men med särskilda egenskaper när det gäller dess användning i fordon av kategorierna M2, M3, N1, N2 och N3 (3).

2.14.6   bältesjusteringsanordning för höjd

En anordning som tillåter att den övre stolpöglans höjd för ett bälte ställs in med hänsyn till kraven från den enskilde bäraren och sätets läge. En sådan anordning kan anses vara en del av bältet eller en del av bältets förankring.

2.15   bältesförankringar

De delar av fordonets eller sätenas uppbyggnad eller andra delar av fordonet som används för fastgöring av bilbältena.

2.16   fordonstyp med hänsyn till bilbälten och fasthållningsanordningar

En kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig sinsemellan i sådana viktiga avseenden som mått, form och material för de delar av fordonets eller sätenas uppbyggnad eller andra delar av fordonet som används för fastsättning för bilbälten och fasthållningsanordningar.

2.17   fasthållningssystem

Ett system för en viss fordonstyp eller en typ som har fastställts av fordonstillverkaren och godkänts av den tekniska tjänsten, bestående av ett säte och ett bälte som är fastsatta i fordonet på lämpligt sätt, och som dessutom består av alla de delar som ingår för att minska risken för skador på bäraren i händelse av en kraftig retardation av fordonet genom att begränsa kroppens rörelsemöjligheter.

2.18   säte

En anordning, oavsett om den ingår som en del av fordonets uppbyggnad eller ej, komplett med klädsel, som utgör sittplats för en vuxen person. Termen täcker både ett enkelt säte och den del av ett odelat säte som motsvarar en sittplats.

2.18.1   främre passagerarsäte: varje säte där den ”främsta H-punkten” för sätet i fråga befinner sig i eller framför ett vertikalt tvärgående plan genom förarens R-punkt.

2.19   sammanhängande säte

Antingen ett säte av odelad typ eller separata säten som är monterade sida vid sida (dvs. monterade på så sätt att de främre förankringarna till ett av dessa säten är i linje med de främre eller bakre förankringarna till det andra eller mellan förankringarna till det andra sätet) och som är avsedda för en eller flera vuxna personer.

2.20   odelat säte

En anordning, komplett med klädsel, avsedd som sittplats för minst två vuxna personer.

2.21   inställningssystem för sätet

Hela den anordning med vilken sätet eller dess delar kan ställas in i ett läge som passar för förarens eller passagerarens kroppsbyggnad. Denna anordning kan särskilt möjliggöra

| 2.21.1 | inställning i längdled, |
| --- | --- |

2.21.1

inställning i längdled,

| 2.21.2 | inställning i höjdled, |
| --- | --- |

2.21.2

inställning i höjdled,

| 2.21.3 | vinkelinställning. |
| --- | --- |

2.21.3

vinkelinställning.

2.22   Sätesförankring

Det system genom vilket hela sätet är fastsatt i fordonets bärande del, inklusive de delar av fordonets bärande del som påverkas.

2.23   sätestyp

En kategori av säten som inte skiljer sig sinsemellan i sådana viktiga avseenden som:

| 2.23.1 | form, mått och material som förekommer i sätet, |
| --- | --- |

2.23.1

form, mått och material som förekommer i sätet,

| 2.23.2 | de typer av inställningssystem och låssystem som används samt måtten på dessa, |
| --- | --- |

2.23.2

de typer av inställningssystem och låssystem som används samt måtten på dessa,

| 2.23.3 | typen av bältesförankringar på sätet, sätets förankring och de delar av fordonets bärande del som påverkas, och måtten på dessa. |
| --- | --- |

2.23.3

typen av bältesförankringar på sätet, sätets förankring och de delar av fordonets bärande del som påverkas, och måtten på dessa.

2.24   sätets förskjutningssystem

En anordning som medger att sätet eller en av dess delar kan ställas in i vinkel eller förskjutas i längdled, utan något fast mellanläge (för att underlätta passagerarnas tillträde till fordonet).

2.25   sätets spärrsystem

En anordning som håller fast sätet eller dess delar i varje bruksläge.

2.26   Slutet låsbeslag – utlösningsknapp

En utlösningsknapp för låsbeslaget som är utformad så att det inte är möjligt att frigöra låsbeslaget med en sfär med en diameter på 40 mm.

2.27   Ej slutet låsbeslag – utlösningsknapp

En utlösningsknapp för låsbeslaget som är utformad så att det går att frigöra låsbeslaget med en sfär med en diameter på 40 mm.

2.28   spänningsreducerande anordning

En anordning som är inbyggd i upprullningsdonet och automatiskt reducerar bandets spänning när säkerhetsbältet är fastspänt. En sådan anordning stängs av automatiskt när säkerhetsbältet frigörs.

2.29   Isofix: ett system för montering av fasthållningsanordningar för barn i fordon där det finns två fasta förankringar i fordonet, två motsvarande fasta fästen på fasthållningsanordningen för barn och en funktion för att begränsa rotationen kring axeln hos fasthållningsanordningen för barn.

2.30   Isofix-fasthållningsanordning för barn: fasthållningsanordning för barn som uppfyller kraven i föreskrifter nr 44 och som ska fästas vid ett Isofix-förankringssystem som uppfyller kravet i föreskrifter nr 14.

2.31   Isofix-läge: ett system som tillåter installering av:

| a) | antingen en framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

a)

antingen en framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| b) | eller en framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

b)

eller en framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| c) | eller en bakåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

c)

eller en bakåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| d) | eller en Isofix-fasthållningsanordning för barn i sidoläge i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

d)

eller en Isofix-fasthållningsanordning för barn i sidoläge i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| e) | eller en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”fordonsspecifik” enligt definition i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

e)

eller en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”fordonsspecifik” enligt definition i föreskrifter nr 44.

2.32   Isofix-förankringssystem: system som består av två låga Isofix-förankringar, som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 och som utformats för att montera en Isofix-fasthållningsanordning för barn tillsammans med en rotationshämmande anordning.

2.33   låg Isofix-förankring: en stel, rund, vågrät stång med diametern 6 mm, som utgår från fordons- eller säteskonstruktionen och som med Isofix-fästen ansluts till och begränsar en Isofix-fasthållningsanordning för barn.

2.34   rotationshämmande anordning

| a) | En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” består av den övre Isofix-hållremmen. |
| --- | --- |

a)

En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” består av den övre Isofix-hållremmen.

| b) | En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” består antingen av en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning. |
| --- | --- |

b)

En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” består antingen av en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning.

| c) | För Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

c)

För Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning.

2.35   Isofix-förankring med övre hållrem: en funktion som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 såsom en stång som placerats inom ett definierat område och konstruerats för att anslutas till anslutningsbandet för den övre hållremmen för Isofix och överföra dess hämmande kraft till fordonskonstruktionen.

2.36   styranordning: en anordning avsedd att hjälpa den person som monterar Isofix-fasthållningsanordningen genom att fysiskt styra Isofix-fästena på Isofix-fasthållningsanordningen till korrekt läge i förhållande till de låga Isofix-förankringarna så att inkopplingen underlättas.

2.37   Isofix-märkning: något som informerar den som vill montera en Isofix-fasthållningsanordning om fordonets Isofix-lägen och lägena för varje motsvarande Isofix-förankringssystem.

2.38   fasthållningsanordning för barn (fasthållningsanordning): en anordning som överensstämmer med någon av de sju Isofix-storleksklasserna som anges i punkt 4 i tillägg 2 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, särskilt sådana vars mått anges i figurerna 1–7 i ovannämnda punkt 4. Dessa fasthållningsanordningar används enligt dessa föreskrifter för att kontrollera vilka fasthållningsanordningar vars Isofix-storleksklasser kan inpassas i fordonets Isofix-lägen. Dessutom används en fasthållningsanordning, nämligen ISO/F2 (B) som beskrivs i figur 2 i ovannämnda punkt 4, enligt föreskrifter nr 14 för att kontrollera placeringen hos och tillträdet till alla Isofix-förankringssystem.

2.39   bältespåminnare: system avsett att varna föraren när han eller hon inte använder säkerhetsbältet. Systemet består av detektion av ofäst säkerhetsbälte och två nivåer av varning till föraren: första nivåns varning och andra nivåns varning.

2.40   visuell varning: varning genom en visuell signal (en symbol eller ett meddelande tänds, blinkar eller visas).

2.41   ljudvarning: varning genom en ljudsignal.

2.42   första nivåns varning: en visuell varning som aktiveras när tändningsnyckeln vrids på (oavsett om motorn körs) och förarens säkerhetsbälte inte är fäst. En ljudvarning kan läggas till som tillval.

2.43   andra nivåns varning: en visuell varning och en ljudvarning som aktiveras när föraren kör fordonet utan att ha fäst säkerhetsbältet.

2.44   säkerhetsbältet inte fäst: enligt tillverkarens val antingen det att låsbeslaget på förarens säkerhetsbälte inte är fäst eller det att det band som dragits ut ur upprullninsgdonet är 100 mm långt eller kortare.

2.45   fordon i normal drift: fordonet körs framåt i en hastighet av mer än 10 km/tim.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Fordonstyp

3.1.1   En ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på installationen av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud.

3.1.2   Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar samt följande upplysningar:

| 3.1.2.1 | Ritningar av fordonets uppbyggnad i lämplig skala, som visar säkerhetsbältenas lägen, och detaljerade ritningar av säkerhetsbälten och av de punkter där de är fästa. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Ritningar av fordonets uppbyggnad i lämplig skala, som visar säkerhetsbältenas lägen, och detaljerade ritningar av säkerhetsbälten och av de punkter där de är fästa.

| 3.1.2.2 | En specifikation av använda material som kan påverka säkerhetsbältenas hållfasthet. |
| --- | --- |

3.1.2.2

En specifikation av använda material som kan påverka säkerhetsbältenas hållfasthet.

| 3.1.2.3 | En teknisk beskrivning av säkerhetsbältena. |
| --- | --- |

3.1.2.3

En teknisk beskrivning av säkerhetsbältena.

| 3.1.2.4 | För säkerhetsbälten som är fästa i sätenas uppbyggnad: |
| --- | --- |

3.1.2.4

För säkerhetsbälten som är fästa i sätenas uppbyggnad:

| 3.1.2.5 | En ingående beskrivning av fordonstypen med avseende på utformningen av sätena, deras förankringar samt deras inställningssystem och låssystem. |
| --- | --- |

3.1.2.5

En ingående beskrivning av fordonstypen med avseende på utformningen av sätena, deras förankringar samt deras inställningssystem och låssystem.

| 3.1.2.6 | Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av sätena, deras förankringar i fordonet samt deras inställningssystem och låssystem. |
| --- | --- |

3.1.2.6

Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av sätena, deras förankringar i fordonet samt deras inställningssystem och låssystem.

3.1.3   Om tillverkaren så finner lämpligt ska ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar för godkännande anser vara nödvändiga för provning av säkerhetsbälten, lämnas till tjänsten.

3.2   Typ av säkerhetsbälte

3.2.1   En ansökan om godkännande av en typ av säkerhetsbälte ska lämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud. När det gäller fasthållningsanordningar ska ansökan lämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes ombud eller av tillverkaren av det fordon i vilket det ska installeras eller dennes ombud.

3.2.2   Den ska åtföljas av:

| 3.2.2.1 | En teknisk beskrivning av bältestypen, där de band och styva delar som används anges, åtföljd av ritningar av de delar som bältet består av. Ritningarna måste visa den avsedda placeringen av godkännandenumret och tilläggssymbol(er) i förhållande till godkännandemärkets cirkel. Beskrivningen ska ange färgen för den modell som lämnas in för godkännande och den eller de fordonstyper för vilka bältestypen är avsedd. För upprullningsdon ska monteringsanvisning för avkänningsanordningen tillhandahållas. För bältesförsträckare ska en fullständig teknisk beskrivning av dess konstruktion och funktion, inklusive avkänningen, om sådan finns, som beskriver metoden för aktivering och eventuellt nödvändig metod för att undvika oavsiktlig aktivering, tillhandahållas. För fasthållningsanordningar ska beskrivningen inkludera ritningar av fordonets uppbyggnad och sätets uppbyggnad, inställningssystem och fästen i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, som visar lägen för sätesförankringar, bältesförankringar och förstärkningar och åtföljas av en specifikation av använda material som kan påverka hållfastheten hos sätes- och bältesförankringarna och en teknisk beskrivning av sätes- och bältesförankringarna. Om bältet är konstruerat för att fästas i fordonets uppbyggnad med hjälp av en bältesjusteringsanordning för höjd ska det av den tekniska beskrivningen framgå huruvida denna anordning betraktas om en del av bältet eller inte. |
| --- | --- |

3.2.2.1

En teknisk beskrivning av bältestypen, där de band och styva delar som används anges, åtföljd av ritningar av de delar som bältet består av. Ritningarna måste visa den avsedda placeringen av godkännandenumret och tilläggssymbol(er) i förhållande till godkännandemärkets cirkel. Beskrivningen ska ange färgen för den modell som lämnas in för godkännande och den eller de fordonstyper för vilka bältestypen är avsedd. För upprullningsdon ska monteringsanvisning för avkänningsanordningen tillhandahållas. För bältesförsträckare ska en fullständig teknisk beskrivning av dess konstruktion och funktion, inklusive avkänningen, om sådan finns, som beskriver metoden för aktivering och eventuellt nödvändig metod för att undvika oavsiktlig aktivering, tillhandahållas. För fasthållningsanordningar ska beskrivningen inkludera ritningar av fordonets uppbyggnad och sätets uppbyggnad, inställningssystem och fästen i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, som visar lägen för sätesförankringar, bältesförankringar och förstärkningar och åtföljas av en specifikation av använda material som kan påverka hållfastheten hos sätes- och bältesförankringarna och en teknisk beskrivning av sätes- och bältesförankringarna. Om bältet är konstruerat för att fästas i fordonets uppbyggnad med hjälp av en bältesjusteringsanordning för höjd ska det av den tekniska beskrivningen framgå huruvida denna anordning betraktas om en del av bältet eller inte.

| 3.2.2.2 | Sex provexemplar av bältestypen, varav ett är för referens. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Sex provexemplar av bältestypen, varav ett är för referens.

| 3.2.2.3 | 10 meter av varje bandtyp som används för bältestypen. |
| --- | --- |

3.2.2.3

10 meter av varje bandtyp som används för bältestypen.

| 3.2.2.4 | Den tekniska tjänst som utför provningar för typgodkännande ska ha rätt att begära flera provexemplar. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Den tekniska tjänst som utför provningar för typgodkännande ska ha rätt att begära flera provexemplar.

3.2.3   För fasthållningsanordningar ska, om tillverkaren så finner lämpligt, till tjänsten lämnas två provexemplar, vilka kan inbegripa två av de provexemplar som krävs enligt punkterna 3.2.2.2 och 3.2.2.3, antingen ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller den del eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar av fasthållningsanordningar anser vara nödvändiga.

4.   MÄRKNINGAR

De provexemplar av en bältestyp eller typ av fasthållningsanordning som lämnas in för godkännande i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ovan ska tydligt och outplånligt märkas med tillverkarens namn, initialer eller handelsnamn eller varumärke.

5.   GODKÄNNANDE

5.1   Ett intyg som överensstämmer med den mall som anges i punkterna 5.1.1 eller 5.1.2 ska bifogas typgodkännandeintyget:

| 5.1.1 | Bilaga 1A för ansökningar som avses i punkt 3.1. |
| --- | --- |

5.1.1

Bilaga 1A för ansökningar som avses i punkt 3.1.

| 5.1.2 | Bilaga 1B för ansökningar som avses i punkt 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2

Bilaga 1B för ansökningar som avses i punkt 3.2.

5.2   Fordonstyp

5.2.1   Om ett fordon som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 8 nedan samt i bilagorna 15 och 16 till dessa föreskrifter, ska fordonstypen godkännas.

5.2.2   Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 06, motsvarande ändringsserie 06) ska ange den ändringsserie som innehåller de senaste betydande tekniska ändringar som gjorts i föreskrifterna vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte ge samma nummer till en annan fordonstyp, enligt definitionen i punkt 2.16 ovan.

5.2.3   Meddelande om godkännande, utökning, avslag, återkallande av typgodkännande eller slutgiltigt nedlagd tillverkning av en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär enligt mallen i bilaga 1A till dessa föreskrifter.

5.2.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska ha ett internationellt typgodkännandemärke anbringat på en framträdande och lättillgänglig plats, vilken specificeras i ansökningsformuläret, bestående av:

| 5.2.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4). |
| --- | --- |

5.2.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4).

| 5.2.4.2 | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett tankstreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett tankstreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.2.4.1.

5.2.5   Den symbol som anges i punkt 5.2.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt en eller flera föreskrifter bifogade till denna överenskommelse har typgodkänts i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter. I sådana fall ska ytterligare nummer och symboler för samtliga föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som har beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter anges i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.2.4.1.

5.2.6   Typgodkännandemärket ska vara tydligt läsbart och outplånligt.

5.2.7   Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på tillverkarens typskylt.

5.3   Typ av säkerhetsbälte

5.3.1   Om provexemplaren för en bältestyp som lämnas in i enlighet med punkt 3.2 ovan uppfyller kraven i punkterna 4, 5.3 och 6 i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas.

5.3.2   Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 06, motsvarande ändringsserie 06) ska ange den ändringsserie som innehåller de senaste betydande tekniska ändringar som gjorts i föreskrifterna vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte ge samma nummer till en annan typ av bälte eller fasthållningsanordning.

5.3.3   Meddelande om typgodkännande, utökning av eller avslag på ansökan om typgodkännande för en typ av bälte eller fasthållningsanordning i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär enligt mallen i bilaga 1B till dessa föreskrifter.

5.3.4   Utöver de märkningar som föreskrivs i punkt 4 ska varje bälte som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter ha följande upplysningar anbringade på lämplig plats:

| 5.3.4.1 | Ett internationellt typgodkännandemärke som är utformat på följande sätt:






  5.3.4.1.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (5). |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1

Ett internationellt typgodkännandemärke som är utformat på följande sätt:

5.3.4.1.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (5).

| 5.3.4.1.2 | Ett typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

Ett typgodkännandenummer.

| 5.3.4.2 | Följande tilläggssymbol(er):






  5.3.4.2.1 | Bokstaven ”A” för ett trepunktsbälte, bokstaven ”B” för ett höftbälte och bokstaven ”S” för bälten av specialtyp. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2

Följande tilläggssymbol(er):

5.3.4.2.1

Bokstaven ”A” för ett trepunktsbälte, bokstaven ”B” för ett höftbälte och bokstaven ”S” för bälten av specialtyp.

| 5.3.4.2.2 | De symboler som avses i punkt 5.3.4.2.1 ska kompletteras med följande extra märkningar:






  5.3.4.2.2.1 | bokstaven ”e” för ett bälte med en energiupptagande anordning, |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2

De symboler som avses i punkt 5.3.4.2.1 ska kompletteras med följande extra märkningar:

5.3.4.2.2.1

bokstaven ”e” för ett bälte med en energiupptagande anordning,

| 5.3.4.2.2.2 | bokstaven ”r” för ett bälte med upprullningsdon följt av symbolen (1, 2, 3, 4 eller 4N) för det använda upprullningsdonet, i enlighet med punkt 2.14 i dessa föreskrifter, och bokstaven ”m” om det använda upprullningsdonet är ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion, |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

bokstaven ”r” för ett bälte med upprullningsdon följt av symbolen (1, 2, 3, 4 eller 4N) för det använda upprullningsdonet, i enlighet med punkt 2.14 i dessa föreskrifter, och bokstaven ”m” om det använda upprullningsdonet är ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion,

| 5.3.4.2.2.3 | bokstaven ”p” för säkerhetsbälten med en bältesförsträckare, |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

bokstaven ”p” för säkerhetsbälten med en bältesförsträckare,

| 5.3.4.2.2.4 | bokstaven ”t” för säkerhetsbälte med ett upprullningsdon med en spänningsreducerande anordning. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

bokstaven ”t” för säkerhetsbälte med ett upprullningsdon med en spänningsreducerande anordning.

| 5.3.4.2.2.5 | Bälten med upprullningsdon av typ 4N ska även vara försedda med en symbol, i form av en rektangel med ett överkorsat fordon av kategori M1, vilket visar att det är förbjudet att använda denna typ av upprullningsdon i fordon av den kategorin. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Bälten med upprullningsdon av typ 4N ska även vara försedda med en symbol, i form av en rektangel med ett överkorsat fordon av kategori M1, vilket visar att det är förbjudet att använda denna typ av upprullningsdon i fordon av den kategorin.

| 5.3.4.2.2.6 | Om säkerhetsbälte godkänns enligt föreskrifterna i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter, ska det märkas med ordet ”AIRBAG” i en rektangel. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Om säkerhetsbälte godkänns enligt föreskrifterna i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter, ska det märkas med ordet ”AIRBAG” i en rektangel.

| 5.3.4.2.3 | Den symbol som avses i 5.3.4.2.1 ovan ska föregås av bokstaven ”Z” om säkerhetsbältet utgör en del av en fasthållningsanordning. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Den symbol som avses i 5.3.4.2.1 ovan ska föregås av bokstaven ”Z” om säkerhetsbältet utgör en del av en fasthållningsanordning.

5.3.5   I punkt 2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5.3.6   Upplysningarna som avses i punkt 5.3.4 ska vara tydligt läsbara och outplånliga och vara varaktigt anbringade genom antingen en etikett eller en direkt märkning. Etiketten eller märkningen ska tåla nötning.

5.3.7   De etiketter som avses i punkt 5.3.6 kan vara utfärdade antingen av den myndighet som beviljade godkännandet eller, under förutsättning att den myndigheten ger sitt godkännande, av tillverkaren.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

6.1.1   Varje provexemplar som lämnas in i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ska uppfylla de specifikationer som anges i punkt 6 i dessa föreskrifter.

6.1.2   Bältet eller fasthållningsanordningen ska vara utformade och konstruerade så att de då de är riktigt monterade och rätt använda av en åkande fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av en olycka.

6.1.3   Banden får inte kunna anta en form som kan innebära en fara för den åkande.

6.1.4   Användning av material med samma vattenhållande egenskaper som polyamid 6 är förbjuden i alla sådana mekaniska delar vars funktion skulle påverkas negativt av sådana egenskaper.

6.2   Styva delar

6.2.1   Allmänt

6.2.1.1   Bilbältets styva delar, till exempel låsbeslag, justeringsanordningar, fästen och liknande, får inte ha skarpa kanter som kan orsaka att banden nöts eller skavs av.

6.2.1.2   Alla delar av bältesenheten som kan påverkas av korrosion ska vara lämpligt korrosionsskyddade. Efter korrosionsprovningen, som beskrivs i punkt 7.2, får det inte finnas några tecken på försämring som kan förhindra anordningens rätta funktion och det får inte heller synas någon större korrosion när anordningen undersöks med blotta ögat av en sakkunnig observatör.

6.2.1.3   Styva delar som är avsedda att uppta energi eller utsättas för eller överföra en belastning får inte vara ömtåliga.

6.2.1.4   Bilbältets styva delar och plastdelar ska vara placerade och monterade så att de då motorfordonet används på normalt sätt inte kan fastna under ett säte som förskjuts eller i någon dörr på fordonet. Om någon av delarna inte uppfyller ovanstående krav ska den genomgå den köldprovning som anges i punkt 7.5.4. Om det efter provningen finns synliga sprickor i de styva delarnas plasthöljen eller plasthållare ska dessa plastdelar tas bort, varefter de återstående delarna av anordningen ska kontrolleras med avseende på säkerheten. Om de återstående delarna av anordningen fortfarande är säkra, eller om inga synliga sprickor förekommer, ska den kontrolleras på nytt med avseende på kraven i punkterna 6.2.2, 6.2.3 och 6.4.

6.2.2   Låsbeslag

6.2.2.1   Låsbeslaget ska vara utformat så att det utesluter varje möjlighet till felaktig användning. Detta betyder bland annat att det inte får vara möjligt att ställa låsbeslaget i ett delvis stängt läge. Förfarandet för öppning av låsbeslaget ska vara självklart. De delar av låsbeslaget som kan förmodas komma i kontakt med bäraren ska ha en sektion på minst 20 cm2 med en minsta bredd på 46 mm, mätt i ett plan högst 2,5 mm från kontaktytan. För låsbeslag för fyrpunktsbälten ska det sistnämnda kravet anses vara uppfyllt om låsbeslagets kontaktyta med bäraren ligger mellan 20 och 40 cm2.

6.2.2.2   Låsbeslaget ska även när det inte är belastat vara stängt oberoende av fordonets läge. Det får inte vara möjligt att lossa det av misstag, oavsiktligt eller med en kraft som är mindre än 1 daN. Låsbeslaget ska vara utformat så att det är lätt att använda och greppa. Det ska vara möjligt för bäraren att lossa det med en enkel enhandsrörelse i en riktning då det inte är belastat och då det belastas enligt punkt 7.8.2. För bältesenheter avsedda att användas på de främre yttre sittplatserna, med undantag för fyrpunktsbälten, ska det dessutom vara möjligt för bäraren att koppla det med en enkel enhandsrörelse i en riktning. Låsbeslaget ska lossas genom tryckning på antingen en knapp eller liknande anordning. Den yta som tryckningen utförs på ska, med knappen i läget för upplåsning och riktad i ett plan i rät vinkel mot knappens ursprungliga rörelseriktning, ha följande mått: för slutna knappar, en yta på minst 4,5 cm2 och en bredd på minst 15 mm, för icke-slutna knappar, en yta på minst 2,5 cm2 och en bredd på minst 10 mm. Ytan med vilken låsbeslaget låses upp ska vara röd. Ingen annan del av låsbeslaget får ha denna färg. När sätet är upptaget är det tillåtet med ett rött varningsljus i någon del av låsbeslaget, om det slås av när den sittande har fäst bältet.

6.2.2.3   När låsbeslaget provas enligt punkt 7.5.3 ska det fungera normalt.

6.2.2.4   Låsbeslaget ska kunna motstå upprepad manövrering och underkastas 5 000 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor före den dynamiska provning som nämns i punkt 7.7. För låsbeslag för fyrpunktsbälten kan denna provning utföras utan att alla tungor förs in.

6.2.2.5   Den kraft som krävs för att öppna låsbeslaget i provningen enligt punkt 7.8 nedan får inte överstiga 6 daN.

6.2.2.6   Låsbeslagets hållfasthet ska provas enligt kraven i punkt 7.5.1 och, där så är lämpligt, 7.5.5. Det får inte gå sönder, deformeras allvarligt eller lossna då det utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.2.7   I fråga om låsbeslag som innehåller en del som är gemensam för två anordningar ska de hållfasthets- och lossningsprovningar som nämns i punkterna 7.7 och 7.8 även utföras med låsbeslaget i den ena anordningen hopkopplat med kopplingsdelen i den andra anordningen, om det är möjligt att koppla låsbeslaget på detta sätt när det används.

6.2.3   Bältesjusteringsanordning

6.2.3.1   När bäraren har tagit på sig bältet ska det antingen ställas in automatiskt så att det passar denne eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda. Det ska också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning.

6.2.3.2   Två provexemplar av varje bältesjusteringsanordning ska provas enligt kraven i punkt 7.3. Bandets glidning ska inte överstiga 25 mm för varje provexemplar av justeringsanordningen, och summan av förändringarna för alla justeringsanordningar på ett bälte får inte överstiga 40 mm.

6.2.3.3   Alla justeringsanordningars hållfasthet ska provas enligt kraven i punkt 7.5.1. De får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.3.4   När en provning genomförs enligt punkt 7.5.6 får den kraft som krävs för att manövrera en manuell justeringsanordning inte överstiga 5 daN.

6.2.4   Fästen och bältjusteringsanordningar för höjd

Fästena ska hållfasthetsprovas enligt kraven i punkterna 7.5.1 och 7.5.2. Bältjusteringsanordningar för höjd ska hållfasthetsprovas enligt kraven i punkt 7.5.2 i dessa föreskrifter om de inte har provats på fordonet enligt föreskrifter nr 14 (med den senaste versionen av ändringar) för förankringar av säkerhetsbälten. Dessa delar får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.5   Upprullningsdon

Upprullningsdon ska underkastas provningar och uppfylla nedan angivna krav, inklusive hållfasthetsprovningen enligt punkterna 7.5.1 och 7.5.2. (Dessa krav är så utformade att låsningsfria upprullningsdon är undantagna.)

6.2.5.1   Upprullningsdon med manuell upplåsning

6.2.5.1.1   Bandet i en bältesenhet med upprullningsdon med manuell upplåsning får inte röra sig mer än 25 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen.

6.2.5.1.2   Bandet i en bältesenhet ska dras ut från ett upprullningsdon med manuell upplåsning till mindre än 6 mm av dess största längd när en spänning på minst 1,4 daN och högst 2,2 daN anbringas på bandet i den normala dragriktningen.

6.2.5.1.3   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet ska sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter ska donet på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 utdragningar och upprullningar. Efter ovanstående provningar ska upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.1.1 och 6.2.5.1.2.

6.2.5.2   Automatiskt låsande upprullningsdon

6.2.5.2.1   Bandet hos ett bilbälte med automatiskt låsande upprullningsdon får inte röra sig mer än 30 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen. Efter en bakåtriktad rörelse av bäraren ska bältet antingen förbli i sitt ursprungsläge eller återgå till detta läge automatiskt vid en efterföljande framåtriktad rörelse av bäraren.

6.2.5.2.2   Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.

Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får inte bandets upprullningskraft vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning.

6.2.5.2.3   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet ska sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter ska donet på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 utdragningar och upprullningar. Efter ovanstående provningar ska upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.2.1 och 6.2.5.2.2 ovan.

6.2.5.3   Nödlåsande upprullningsdon

6.2.5.3.1   Ett nödlåsande upprullningsdon ska uppfylla nedanstående villkor då det provas enligt punkt 7.6.2. För upprullningsdon med enkelfunktion enligt punkt 2.14.4.1 gäller endast kraven beträffande fordonets retardation.

| 6.2.5.3.1.1 | Låsningen måste ha inträffat när fordonets retardation uppgår till 0,45 g (6) för upprullningsdon av typ 4 eller 0,85 g för upprullningsdon av typ 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1

Låsningen måste ha inträffat när fordonets retardation uppgår till 0,45 g (6) för upprullningsdon av typ 4 eller 0,85 g för upprullningsdon av typ 4N.

| 6.2.5.3.1.2 | Det får inte låsas vid bandaccelerationer som i utdragningsriktningen uppgår till mindre än 0,8 g för upprullningsdon av typ 4 eller 1,0 g för upprullningsdon av typ 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2

Det får inte låsas vid bandaccelerationer som i utdragningsriktningen uppgår till mindre än 0,8 g för upprullningsdon av typ 4 eller 1,0 g för upprullningsdon av typ 4N.

| 6.2.5.3.1.3 | Det får inte låsas när dess avkänningsanordning lutas 12° eller mindre i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3

Det får inte låsas när dess avkänningsanordning lutas 12° eller mindre i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren.

| 6.2.5.3.1.4 | Det ska låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27° när det gäller upprullningsdon av typ 4 eller 40° när det gäller upprullningsdon av typ 4N i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4

Det ska låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27° när det gäller upprullningsdon av typ 4 eller 40° när det gäller upprullningsdon av typ 4N i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren.

| 6.2.5.3.1.5 | I fall då manövreringen av ett upprullningsdon är beroende av en extern signal eller kraftkälla ska dess konstruktion garantera att upprullningsdonet låses automatiskt vid avbrott i den signalen eller kraftkällan. Detta krav behöver dock inte uppfyllas för upprullningsdon med flerfunktion, förutsatt att endast en funktion är beroende av en extern signal eller kraftkälla och att avbrottet i signalen eller kraftkällan visas optiskt eller akustiskt för föraren. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5

I fall då manövreringen av ett upprullningsdon är beroende av en extern signal eller kraftkälla ska dess konstruktion garantera att upprullningsdonet låses automatiskt vid avbrott i den signalen eller kraftkällan. Detta krav behöver dock inte uppfyllas för upprullningsdon med flerfunktion, förutsatt att endast en funktion är beroende av en extern signal eller kraftkälla och att avbrottet i signalen eller kraftkällan visas optiskt eller akustiskt för föraren.

6.2.5.3.2   Vid provning enligt punkt 7.6.2 ska ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion, varav en är bandkännande, uppfylla de angivna kraven och även låsas när bandaccelerationen uppgår till minst 2,0 g i utdragningsriktningen.

6.2.5.3.3   För provningar som nämns i punkterna 6.2.5.3.1 och 6.2.5.3.2 ovan får den bandrörelse som kan inträffa innan upprullningsdonet låses uppgå till högst 50 mm med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1. För provningar som nämns i punkt 6.2.5.3.1.2 ovan får låsning inte inträffa förrän minst de första 50 mm av bandet rullats av med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1.

6.2.5.3.4   Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.

Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning, med undantag för bälte försett med en spänningsreducerande anordning, då upprullningskraften kan minskas till 0,05 daN, men endast under den tid då en sådan anordning är i driftläge. Om bandet löper genom en styrning eller trissa ska upprullningskraften mätas på den fria sträckan mellan provdockan och styrningen eller trissan.

Om enheten innehåller en anordning som genom en manuell eller automatisk manöver hindrar bandet från att bli helt upprullat får denna anordning inte manövreras när dessa krav kontrolleras.

Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning ska bandets ovan beskrivna upprullningskraft mätas både när anordningen är i driftläge och när anordningen inte är i driftlägen när dessa krav kontrolleras före och efter uthållighetsprovningar enligt punkt 6.2.5.3.5.

6.2.5.3.5   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 40 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet ska sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter ska det på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 cykler (vilket gör totalt 45 000).

Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning ska ovannämnda provningar genomföras med villkoren att den spänningsreducerande anordningen är i driftläge och inte i driftläge.

Efter ovannämnda provningar ska upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 och 6.2.5.3.4.

6.2.5.4   Upprullningsdon ska, efter uthållighetsprovning enligt punkt 6.2.5.3.5 och omedelbart efter mätningen av upprullningskraft enligt punkt 6.2.5.3.4, uppfylla båda av de två närmast följande kraven:

| 6.2.5.4.1 | När upprullningsdon, med undantag av automatiskt låsande upprullningsdon, provas enligt punkt 7.6.4.2 ska upprullningsdonen kunna förhindra slack mellan bål och bälte. |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

När upprullningsdon, med undantag av automatiskt låsande upprullningsdon, provas enligt punkt 7.6.4.2 ska upprullningsdonen kunna förhindra slack mellan bål och bälte.

| 6.2.5.4.2 | När låsbeslaget öppnas för att frigöra tungan ska upprullningsdonet ensamt kunna rulla upp bandet helt och hållet. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

När låsbeslaget öppnas för att frigöra tungan ska upprullningsdonet ensamt kunna rulla upp bandet helt och hållet.

6.2.6   Bältesförsträckare

6.2.6.1   När bältesförsträckaren har genomgått korrosionsprovning enligt punkt 7.2 ska den (inklusive kollisionsgivaren, som ska vara kopplad till anordningen med originalkontakterna men utan ström) fungera normalt.

6.2.6.2   Det ska kontrolleras att oavsiktlig manövrering av anordningen inte medför risk för kroppsskada på bäraren.

6.2.6.3   För bältesförsträckare med laddning:

| 6.2.6.3.1 | När bältesförsträckaren har genomgått behandling enligt punkt 7.9.1 får den inte ha aktiverats av temperaturen och bältesförsträckaren ska fungera normalt. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

När bältesförsträckaren har genomgått behandling enligt punkt 7.9.1 får den inte ha aktiverats av temperaturen och bältesförsträckaren ska fungera normalt.

| 6.2.6.3.2 | Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att förhindra att de heta gaserna antänder lättantändliga material i närheten. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att förhindra att de heta gaserna antänder lättantändliga material i närheten.

6.3   Band

6.3.1   Allmänt

6.3.1.1   Bandens egenskaper ska vara sådana att de garanterar att trycket på bärarens kropp fördelas så jämnt som möjligt över hela bandbredden och att banden inte vrider sig ens vid belastning. Banden ska ha energiupptagande och energispridande egenskaper. Banden ska ha stadkanter som inte repas upp vid användning.

6.3.1.2   Bandets bredd vid en belastning på 980 daN + 100 - 0 daN får inte vara mindre än 46 mm. Detta mått ska mätas under den brotthållfasthetsprovning som föreskrivs i punkt 7.4.3, varvid maskinen stoppas vid ovannämnda belastning (7).

6.3.2   Hållfasthet efter rumskonditionering

För de två bandexemplar som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.1 får bandens brottbelastning enligt punkt 7.4.2 inte vara mindre än 1 470 daN. Skillnaden mellan brottbelastningarna för de två provexemplaren får inte överstiga 10 % av den större av de uppmätta brottbelastningarna.

6.3.3   Hållfasthet efter särskild konditionering

För de två bandexemplar som behandlats i överensstämmelse med en av bestämmelserna i punkt 7.4.1 (utom 7.4.1.1) nedan, får bandets brottbelastning inte vara mindre än 75 % av medelvärdet av de belastningar som bestämts med den provning som nämns i punkt 6.3.2 och inte mindre än 1 470 daN. Den tekniska tjänst som utför provningarna kan utesluta en eller flera av dessa provningar om sammansättningen av det använda materialet eller upplysningar som redan är tillgängliga gör en eller flera provningar överflödiga.

6.4   Bältesenhet eller fasthållningsanordning

6.4.1   Dynamisk provning

6.4.1.1   Bältesenheten eller fasthållningsanordningen ska genomgå en dynamisk provning i överensstämmelse med punkt 7.7.

6.4.1.2   Den dynamiska provningen ska utföras på två bältesenheter som inte belastats tidigare, utom i fråga om bältesenheter som ingår i fasthållningsanordningar, varvid den dynamiska provningen ska utföras på de fasthållningsanordningar som är avsedda för ett sammanhängande säte som inte belastats tidigare. Låsbeslagen på de bältesenheter som ska provas ska ha uppfyllt kraven i punkt 6.2.2.4. För bilbälten med upprullningsdon ska upprullningsdonet ha genomgått den dammprovning som föreskrivs i punkt 7.6.3. För säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som är försedda med bältesförsträckare med laddningar ska bältesförsträckaren dessutom ha genomgått den behandling som anges i punkt 7.9.1.

6.4.1.2.1   Bältena ska ha underkastats den korrosionsprovning som beskrivs i punkt 7.2, varefter låsbeslagen ska underkastas ytterligare 500 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor.

6.4.1.2.2   Säkerhetsbälten med upprullningsdon ska ha genomgått antingen de provningar som beskrivs i punkt 6.2.5.2 eller de som beskrivs i punkt 6.2.5.3. Om ett upprullningsdon redan har genomgått korrosionsprovningen i enlighet med föreskrifterna i punkt 6.4.1.2.1, behöver denna provning dock inte upprepas.

6.4.1.2.3   För ett bälte avsett att användas med en bältesjusteringsanordning för höjd, enligt definitionen i punkt 2.9.6, ska provningen utföras med anordningen inställd i den mest ogynnsamma positionen (positionerna), vilken ska väljas av den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna. Om bältesjusteringsanordningen för höjd utgörs av bältesförankringen, vilket är godkänt enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 14, får den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna dock efter eget gottfinnande tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1.

6.4.1.2.4   För säkerhetsbälte med försträckningsanordning får den minsta förskjutning som anges i punkt 6.4.1.3.2 minskas med hälften. För denna provning ska försträckningsanordningen vara i funktion.

6.4.1.2.5   Före en dynamisk provning ska säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning genomgå uthållighetsprovning med anordningen i driftläge enligt punkt 6.2.5.3.5. Därefter ska den dynamiska provningen genomföras med den spänningsreducerande anordningen i driftläge.

6.4.1.3   Under provningen ska följande krav uppfyllas:

| 6.4.1.3.1 | Ingen del av en bältesenhet eller en fasthållningsanordning som håller den åkande får gå sönder och inget spärrsystem och ingen spärr- eller förskjutningsanordning får frigöras eller öppnas, och |
| --- | --- |

6.4.1.3.1

Ingen del av en bältesenhet eller en fasthållningsanordning som håller den åkande får gå sönder och inget spärrsystem och ingen spärr- eller förskjutningsanordning får frigöras eller öppnas, och

| 6.4.1.3.2 | provdockans förskjutning framåt ska vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå för höftbälten. För andra bältestyper ska förskjutningen framåt vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå och mellan 100 och 300 mm i bröstnivå. För fyrpunktsbälte kan de minsta förskjutningar som anges ovan minskas med hälften. Dessa förskjutningar är förskjutningarna i förhållande till de mätpunkter som visas i figur 6 i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.4.1.3.2

provdockans förskjutning framåt ska vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå för höftbälten. För andra bältestyper ska förskjutningen framåt vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå och mellan 100 och 300 mm i bröstnivå. För fyrpunktsbälte kan de minsta förskjutningar som anges ovan minskas med hälften. Dessa förskjutningar är förskjutningarna i förhållande till de mätpunkter som visas i figur 6 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 6.4.1.3.3 | För säkerhetsbälte avsett att användas i ett yttre framsäte, som skyddas av en krockkudde framför, får bröstreferenspunktens förskjutning överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2, om dess hastighet vid detta värde inte överstiger 24 km/tim. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3

För säkerhetsbälte avsett att användas i ett yttre framsäte, som skyddas av en krockkudde framför, får bröstreferenspunktens förskjutning överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2, om dess hastighet vid detta värde inte överstiger 24 km/tim.

6.4.1.4   För fasthållningsanordningar gäller följande:

| 6.4.1.4.1 | Rörelsen i bröstreferenspunkten får överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 om det kan visas, antingen genom beräkning eller genom ytterligare en provning, att ingen del av bålen eller huvudet på den provdocka som används för den dynamiska provningen kan komma i kontakt med någon framförvarande styv fordonsdel, bortsett från bröstkorgens kontakt med styrinrättningen om den senare uppfyller kraven i föreskrifter nr 12 och under förutsättning att beröring inte inträffar vid en hastighet på mer än 24 km/tim. För denna bedömning ska sätet anses befinna sig i det läge som anges i punkt 7.7.1.5. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1

Rörelsen i bröstreferenspunkten får överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 om det kan visas, antingen genom beräkning eller genom ytterligare en provning, att ingen del av bålen eller huvudet på den provdocka som används för den dynamiska provningen kan komma i kontakt med någon framförvarande styv fordonsdel, bortsett från bröstkorgens kontakt med styrinrättningen om den senare uppfyller kraven i föreskrifter nr 12 och under förutsättning att beröring inte inträffar vid en hastighet på mer än 24 km/tim. För denna bedömning ska sätet anses befinna sig i det läge som anges i punkt 7.7.1.5.

| 6.4.1.4.2 | I fordon där sådana anordningar används ska de förskjutnings- och spärranordningar som tillåter de åkande i samtliga säten att lämna fordonet fortfarande kunna manövreras för hand efter den dynamiska provningen. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2

I fordon där sådana anordningar används ska de förskjutnings- och spärranordningar som tillåter de åkande i samtliga säten att lämna fordonet fortfarande kunna manövreras för hand efter den dynamiska provningen.

6.4.1.5   Utan hinder av detta kan, om den övre förankringen på sätet omfattas av undantaget i föreskrifter nr 14, punkt 7.4, förskjutningarna för en fasthållningsanordning vara större än de som anges i punkt 6.4.1.3.2.

6.4.2   Hållfasthet efter nötningsförfarande

6.4.2.1   För båda provexemplaren som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.6 ska brottbelastningen bestämmas enligt punkt 7.4.2 och 7.5. Belastningen ska vara minst 75 % av medelvärdet för de brottbelastningar som bestämts under provningarna på icke nötta band och får inte vara mindre än den minsta belastning som angetts för de föremål som provas. Skillnader i brotthållfasthet mellan de två provexemplaren får inte överskrida 20 % av den högsta uppmätta brotthållfastheten. För förfaranden av typ 1 och typ 2 ska brotthållfasthetsprovningen endast utföras på bandexemplar (punkt 7.4.2). För förfarande av typ 3 ska brotthållfasthetsprovningen utföras på bandet i kombination med den berörda metalldelen (punkt 7.5).

6.4.2.2   De delar av bältesenheten som ska genomgå ett nötningsförfarande anges i följande tabell och de förfaranden som kan vara lämpliga för dem visas med ”x”. Ett nytt provexemplar ska användas för varje förfarande.

| | Förfarande 1 | Förfarande 2 | Förfarande 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Fäste | — | — | x |
| Styrning eller trissa | — | x | — |
| Låsbeslagsögla | — | x | x |
| Justeringsanordning | x | — | x |
| Delar sydda på bandet | — | — | x |

Förfarande 1

Förfarande 2

Förfarande 3

Fäste

—

—

x

Styrning eller trissa

—

x

—

Låsbeslagsögla

—

x

x

Justeringsanordning

x

—

x

Delar sydda på bandet

—

—

x

7.   PROVNINGAR

7.1   Användning av provexemplar som tillhandahållits för godkännande av en typ av bälte eller fasthållningsanordning (se bilaga 13 till dessa föreskrifter)

7.1.1   Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, köldprovning av låsbeslaget, den köldprovning som beskrivs i punkt 7.5.4 när så är nödvändigt, uthållighetsprovning av låsbeslaget, korrosionsprovning av bältet, manövreringsprovning av upprullningsdonet, den dynamiska provningen och provningen av låsbeslagets öppning efter den dynamiska provningen. Ett av dessa två provexemplar ska användas för granskning av bältet eller fasthållningsanordningen.

7.1.2   Ett bälte eller en fasthållningsanordning behövs för granskning av låsbeslaget och hållfasthetsprovning av låsbeslaget, fästenas infästningar, bältets justeringsanordningar och, när så är nödvändigt, upprullningsdonen.

7.1.3   Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, provningen av mikroglidningen och nötningsprovningen. Manövreringsprovningen av bältets justeringsanordning ska utföras på ett av dessa två provexemplar.

7.1.4   Bandexemplaret ska användas för provning av bandets brotthållfasthet. En del av detta exemplar ska sparas så länge typgodkännandet är giltigt.

7.2   Korrosionsprovning

7.2.1   En fullständig bilbältesenhet ska placeras i ett provrum enligt bilaga 12 till dessa föreskrifter. För en anordning med upprullningsdon ska bandet vara avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm. Med undantag för korta avbrott som kan behövas, t.ex. för kontroll och påfyllning av saltlösning, ska provningen fortgå oavbrutet under 50 timmar.

7.2.2   När provningen avslutas ska anordningen tvättas försiktigt eller doppas i rent rinnande vatten med en temperatur som inte överstiger 38 °C så att saltavlagringar som kan ha bildats avlägsnas, varefter anordningen ska torka i rumstemperatur under 24 timmar innan den kontrolleras enligt punkt 6.2.1.2.

7.3   Mikroglidprovning (se figur 3 i bilaga 11 till dessa föreskrifter)

7.3.1   De provexemplar som ska genomgå mikroglidprovningen ska under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Provningen ska utföras vid en temperatur mellan 15 °C och 30 °C.

7.3.2   Det ska säkerställas att justeringsanordningens fria del antingen pekar uppåt eller nedåt på provbänken, på samma sätt som i fordonet.

7.3.3   En belastning på 5 daN ska fästas i banddelens nedre ände. Den andra änden ska utsättas för en fram- och återgående rörelse med en total slaglängd på 300 ± 20 mm (se figur).

7.3.4   Om det finns en fri ände som fungerar som reservband får den inte på något sätt vara fäst eller fastklämd i den del som belastas.

7.3.5   Det ska säkerställas att bandet på provbänken i icke sträckt läge faller ned från justeringsanordningen i en konkav kurva, på samma sätt som i fordonet. Lasten på 5 daN som anbringas på provbänken ska styras vertikalt på ett sådant sätt att lasten hindras från att pendla och bältet från att vrida sig. Fästanordningen ska vara monterad på lasten på 5 daN på samma sätt som i fordonet.

7.3.6   Innan den egentliga provningen inleds ska en serie på 20 cykler genomföras så att det självåtdragande systemet ställer in sig riktigt.

7.3.7   1 000 cykler ska genomföras med en frekvens på 0,5 cykler per sekund, med en total slaglängd på 300 ± 20 mm. Lasten på 5 daN ska endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod.

7.4   Behandling av band och provning av brotthållfastheten (statisk)

7.4.1   Behandling av band för provning av brotthållfastheten

De provbitar som klippts av bandet som avses i punkt 3.2.2.3 ska behandlas enligt följande:

7.4.1.1   Temperaturbehandling och hygrometri

Bandet ska behandlas i enlighet med ISO 139 (2005), med standardatmosfär eller alternativ standardatmosfär. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen ska provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen ska bestämmas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsatmosfären eller behållaren.

7.4.1.2   Ljuskonditionering

7.4.1.2.1   Villkoren i rekommendation ISO 105-B02 (1994/Amd2:2000) ska gälla. Bandet ska utsättas för ljus under den tid som krävs för att åstadkomma blekning av standardblått nr 7 till en nyans som motsvarar grad 4 på gråskalan för standardblått nr 7.

7.4.1.2.2   Efter exponering ska bandet behandlas på det sätt som anges i punkt 7.4.1.1. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen ska provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen ska bestämmas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsanläggningen.

7.4.1.3   Köldkonditionering

7.4.1.3.1   Bandet ska behandlas på det sätt som anges i punkt 7.4.1.1.

7.4.1.3.2   Bandet ska sedan under 1,5 timme förvaras på en plan yta i en köldkammare där lufttemperaturen är –30 ± 5 °C. Bandet ska sedan vikas och vecket ska belastas med en vikt på 2 kg som tidigare kylts till –30 ± 5 °C. När bandet belastats under 30 minuter i samma köldkammare ska vikten tas bort och brottbelastningen mätas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från köldkammaren.

7.4.1.4   Värmekonditionering

7.4.1.4.1   Bandet ska förvaras under tre timmar i ett värmeskåp i en atmosfär som har temperaturen 60 ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %.

7.4.1.4.2   Brottbelastningen ska bestämmas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från värmeskåpet.

7.4.1.5   Exponering i vatten

7.4.1.5.1   Bandet ska förvaras helt nedsänkt i destillerat vatten med en tillsats av våtmedel och med en temperatur på 20 ± 5 °C under tre timmar. Alla lämpliga våtmedel för den fiber som ska provas kan användas.

7.4.1.5.2   Brottbelastningen ska bestämmas inom 10 minuter efter att bandet tagits upp ur vattnet.

7.4.1.6   Nötningsförfarande

7.4.1.6.1   Nötningsförfarandet ska genomföras på varje anordning där bandet kommer i kontakt med en styv bältesdel, med undantag av alla justeringsanordningar där provningen av mikroglidningen (punkt 7.3) visar att bandet glider mindre än det föreskrivna värdet, i vilket fall nötningsförfarande enligt förfarande 1 (punkt 7.4.1.6.4.1) inte kommer att vara nödvändigt. Inställningen av provningsutrustningen ska ungefärligen upprätthålla det relativa läget mellan bandet och kontaktytan.

7.4.1.6.2   Provbitarna ska behandlas på det sätt som anges i punkt 7.4.1.1. Under nötningsförfarandet ska omgivningens temperatur ligga mellan 15 och 30 °C.

7.4.1.6.3   I tabellen nedan anges de allmänna villkoren för varje nötningsförfarande.

| | Last
  daN | Frekvens
  Hz | Cykler
  antal | Slaglängd
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förfarande 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Förfarande 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Förfarande 3 (8) | 0 to 5 | 0,5 | 45 000 | — |

Last

daN

Frekvens

Hz

Cykler

antal

Slaglängd

mm

Förfarande 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Förfarande 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Förfarande 3 (8)

0 to 5

0,5

45 000

—

Den slaglängd som anges i tabellens femte kolumn är längden på den fram- och återgående rörelse som anbringas på bandet.

7.4.1.6.4   Särskilda förfaranden för behandling

| 7.4.1.6.4.1 | Förfarande 1: för band som löper genom en justeringsanordning.
  En jämn vertikal belastning på 2,5 daN ska upprätthållas på banddelens ena ände, medan den andra änden ska vara fäst i en anordning som ger bandet en horisontell fram- och återgående rörelse.
  Justeringsanordningen ska placeras på det horisontella bandet så att det hålls spänt (se figur 1 i bilaga 11 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1

Förfarande 1: för band som löper genom en justeringsanordning.

En jämn vertikal belastning på 2,5 daN ska upprätthållas på banddelens ena ände, medan den andra änden ska vara fäst i en anordning som ger bandet en horisontell fram- och återgående rörelse.

Justeringsanordningen ska placeras på det horisontella bandet så att det hålls spänt (se figur 1 i bilaga 11 till dessa föreskrifter).

| 7.4.1.6.4.2 | Förfarande 2: för band som ändrar riktning då det löper genom en styv del.
  Under denna provning ska bandets vinklar hållas som visas i figur 2 i bilaga 11 till dessa föreskrifter.
  En jämn belastning på 0,5 daN ska bibehållas under provningen.
  I de fall då bandet ändrar riktning mer än en gång då det löper genom en styv del kan belastningen på 0,5 daN ökas så att den föreskrivna bandrörelsen på 300 mm genom den styva delen uppnås. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

Förfarande 2: för band som ändrar riktning då det löper genom en styv del.

Under denna provning ska bandets vinklar hållas som visas i figur 2 i bilaga 11 till dessa föreskrifter.

En jämn belastning på 0,5 daN ska bibehållas under provningen.

I de fall då bandet ändrar riktning mer än en gång då det löper genom en styv del kan belastningen på 0,5 daN ökas så att den föreskrivna bandrörelsen på 300 mm genom den styva delen uppnås.

| 7.4.1.6.4.3 | Förfarande 3: för band som är fastsatt i en styv del genom en söm eller på likartat sätt.
  Den totala fram- och återgående rörelsen ska vara 300 ± 20 mm men belastningen på 5 daN ska endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod (se figur 3 i bilaga 11 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3

Förfarande 3: för band som är fastsatt i en styv del genom en söm eller på likartat sätt.

Den totala fram- och återgående rörelsen ska vara 300 ± 20 mm men belastningen på 5 daN ska endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod (se figur 3 i bilaga 11 till dessa föreskrifter).

7.4.2   Provning av bandets brotthållfasthet (statisk provning)

7.4.2.1   Provningen ska varje gång utföras på två nya bandexemplar av tillräcklig längd vilka behandlats enligt bestämmelserna i punkt 7.4.1.

7.4.2.2   Varje band ska greppas mellan klämmorna på en dragprovningsmaskin. Klämmorna ska vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära klämmorna. Draghastigheten ska vara ungefär 100 mm per minut. Provexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor ska vid provningens början vara 200 mm ± 40 mm.

7.4.2.3   Spänningen ska sedan ökas tills bandet går sönder och brottbelastningen ska noteras.

7.4.2.4   Om bandet glider eller går sönder vid någon av klämmorna eller inom 10 mm från någon av dem är provningen inte giltig och en ny ska utföras på ett annat provexemplar.

7.4.3   Bredd under belastning

7.4.3.1   Provningen ska varje gång utföras på två nya bandexemplar av tillräcklig längd vilka behandlats enligt bestämmelserna i punkt 7.4.1.

7.4.3.2   Varje band ska greppas mellan klämmorna på en dragprovningsmaskin. Klämmorna ska vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära klämmorna. Draghastigheten ska vara ungefär 100 mm per minut. Provningsexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor ska vid provningens början vara 200 ± 40 mm.

7.4.3.3   När belastningen uppnår 980 daN + 100 - 0 daN ska maskninen stoppas och mätningen utföras inom 5 sekunder. Provningen ska genomföras separat från draghållfasthetsprovningen.

7.5   Provning av bältesdelar som innehåller styva delar

7.5.1   Låsbeslaget och justeringsanordningen ska anslutas till dragprovningsmaskinen genom de delar av bältesenheten som de normalt är fastsatta i, och belastningen ska sedan ökas till 980 daN.

För fyrpunktsbälten ska låsbeslaget anslutas till provningsmaskinen genom de band som är fästade i låsbeslaget och tungan eller de två tungorna som är placerade i stort sett symmetriskt i förhållande till låsbeslagets geometriska centrum. Om låsbeslaget eller justeringsanordningen är en del av fästet eller av den gemensamma delen av ett trepunktsbälte ska låsbeslaget eller justeringsanordningen provas med fästet enligt punkt 7.5.2, utom när det gäller upprullningsdon med en returtrissa eller styrning på den övre bältesförankringen, då belastningen ska vara 980 daN och längden på det band som förblir upprullat på rullen utgöras av den längd som fås vid låsning så nära som möjligt till 450 mm från bandets ände.

7.5.2   Fästen och eventuella bältjusteringsanordningar för höjd ska provas på det sätt som anges i punkt 7.5.1, men belastningen ska i stället vara 1 470 daN och med beaktande av bestämmelserna i i punkt 7.7.1 andra meningen anbringas under de minst gynnsamma villkor som kan väntas uppkomma i ett fordon där bältet är riktigt monterat. För upprullningsdon ska provningen utföras med bandet helt avrullat från rullen.

7.5.3   Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten ska placeras i en köldkammare med temperaturen –10° ± 1 °C under två timmar. Sedan de tagits ut ur köldkammaren ska låsbeslagets kopplingsdelar omedelbart låsas ihop manuellt.

7.5.4   Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten ska placeras i en köldkammare med temperaturen –10 °C ± 1 °C under två timmar. De styva delar och de plastdelar som provas ska sedan i tur och ordning placeras på en plan, styv stålyta (som förvarats med provexemplaren i köldkammaren) som ligger på den horisontella ytan av ett kompakt styvt block med en massa på minst 100 kg. Inom 30 sekunder efter att delarna tagits ut från köldkammaren ska en stålvikt på 18 kg tillåtas falla fritt på dem från en höjd på 300 mm. Viktens anslagsyta ska ha en hårdhet på minst 45 HRC och utgöras av en konvex yta med en tvärradie på 10 mm och en längdradie på 150 mm längs viktens mittlinje. Ett provexemplar ska provas med axeln på den böjda anslagsytan längs med bandet och det andra provexemplaret ska provas med axeln på anslagsytan i 90° vinkel mot bandet.

7.5.5   Låsbeslag med delar som är gemensamma för två bilbälten ska belastas så att användningsvillkoren i fordonet med sätena i mittersta inställningsläget simuleras. En belastning på 1 470 daN ska anbringas samtidigt på varje band. Belastningens riktning ska fastställas enligt punkt 7.7.1. En lämplig anordning för provningen visas i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

7.5.6   Vid provning av en manuell justeringsanordning ska bandet dras jämnt genom justeringsanordningen med beaktande av de normala användningsvillkoren, med en hastighet på ungefär 100 mm/s, och den högsta kraften ska mätas med en noggrannhet på 0,1 daN efter de första 25 mm av bandets rörelse. Provningen ska utföras i bandets båda rörelseriktningar genom justeringsanordningen och bandet ska manövreras 10 gånger före mätningen.

7.6   Ytterligare provningar för säkerhetsbälten med upprullningsdon

7.6.1   Upprullningsmekanismens uthållighet

7.6.1.1   Bandet ska dras ut och rullas upp föreskrivet antal gånger i en takt som inte överstiger 30 cykler per minut. För nödlåsande upprullningsdon ska ett ryck införas vid var femte cykel så att upprullningsdonet låses.

Rycken ska utföras med samma antal vid fem olika utdragningar, nämligen vid 90, 80, 75, 70 och 65 % av bandets totala längd på upprullningsdonet. Om längden överstiger 900 mm ska ovanstående procenttal dock gälla för de sista 900 mm av bandet som kan rullas ut från upprullningsdonet.

7.6.1.2   Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.1.1 visas i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

7.6.2   Låsning av nödlåsande upprullningsdon

7.6.2.1   Upprullningsdonet ska provas med avseende på låsningen en gång med bandet avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1   För ett låsande upprullningsdon som påverkas av bandrörelsen ska utdragningen göras i den riktning som den normalt har då upprullningsdonet är monterat i ett fordon.

7.6.2.1.2   Då upprullningsdon provas med avseende på känsligheten för fordonets retardation ska de provas vid ovanstående utdragning längs två vinkelräta axlar som är horisontella när upprullningsdonet är monterat i ett fordon enligt anvisningar från bilbältestillverkaren. Om denna position inte anges ska provningsmyndigheten samråda med bilbältestillverkaren. En av axlarna ska vara i en riktning som väljs av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen så att de mest ogynnsamma villkoren med avseende på påverkan av låsmekanismen uppnås.

7.6.2.2   Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.2.1 beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Denna utrustning ska vara konstruerad så att den nödvändiga accelerationen uppnås innan bandet har dragits ut mer än 5 mm ur upprullningsdonet och så att utdragningen äger rum vid en genomsnittlig ökningstakt för accelerationen på minst 55 g/s och inte mer än 150 g/s vid provning av känslighet för bandets rörelse och minst 25 g/s och inte mer än 150 g/s vid provning av känslighet för fordonets retardation.

7.6.2.3   För provningen av överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.5.3.1.3 och 6.2.5.3.1.4 ska upprullningsdonet vara monterat på ett horisontellt bord och bordet lutas med en hastighet som inte överstiger 2° per sekund tills låsning har skett. Provningen ska upprepas med lutning i andra riktningar för att se till att kraven uppfylls.

7.6.3   Motstånd mot damm

7.6.3.1   Upprullningsdonet ska placeras i ett provrum enligt beskrivningen i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Det ska monteras i en liknande riktning som det har då det är monterat i fordonet. Provrummet ska innehålla en dammängd som uppfyller kraven i punkt 7.6.3.2. 500 mm av bandet ska dras ut från upprullningsdonet och hållas utdragen, med undantag för att den ska utsättas för tio fullständiga upprullningar och utdragningar inom en eller två minuter efter varje omröring av dammet. Under en tid av fem timmar ska dammet under fem sekunder var tjugonde minut röras om med tryckluft som inte innehåller någon olja eller fuktighet och passera genom en öppning med en diameter på 1,5 ± 0,1 mm med ett tryck på 5,5 × 105 ± 0,5 × 105 Pa.

7.6.3.2   Det damm som används i provningen enligt punkt 7.6.3.1 ovan ska bestå av ungefär 1 kg torr kvarts. Fördelningen av partiklarnas storlek ska vara följande:

| a) | 99–100 % släpps igenom en öppning på 150 μm och en tråddiameter på 104 μm, |
| --- | --- |

a)

99–100 % släpps igenom en öppning på 150 μm och en tråddiameter på 104 μm,

| b) | 76–86 % släpps genom en öppning av 105 μm och en tråddiameter av 64 μm, |
| --- | --- |

b)

76–86 % släpps genom en öppning av 105 μm och en tråddiameter av 64 μm,

| c) | 60–70 % släpps igenom en öppning på 75 μm och en tråddiameter på 52 μm. |
| --- | --- |

c)

60–70 % släpps igenom en öppning på 75 μm och en tråddiameter på 52 μm.

7.6.4   Upprullningskrafter

7.6.4.1   Upprullningskrafterna ska mätas med bilbältesenheten fastspänd på en provdocka såsom i den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 7.7. Bandspänningen ska mätas så nära som möjligt intill kontaktpunkten med (men inte direkt på) provdockan medan bandet rullas upp med en ungefärlig hastighet på 0,6 m per minut. För säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning ska upprullningskraft och bandspänning mätas både med den spänningsreducerande anordningen i funktion och ur funktion.

7.6.4.2   Före den dynamiska provningen som beskrivs i punkt 7.7 ska den sittande provdockan, som är beklädd med en bomullsskjorta, lutas framåt tills 350 mm av bandet har dragits ut från upprullningsdonet, och därefter släppas till ursprungsläget.

7.7   Dynamisk provning av bältesenhet eller fasthållningsanordning

7.7.1   Bältesenheten ska vara monterad på en vagn som är försedd med säte och förankringar enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. Men om bältesenheten är avsedd för ett bestämt fordon eller bestämda fordonstyper ska dock avstånden mellan provdockan och förankringarna bestämmas av den tekniska tjänst som utför provningarna, antingen enligt de monteringsanvisningar som levereras med bältet eller enligt uppgifter som tillhandahålls av fordonstillverkaren. Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.9.6 ska anordningens placering och infästningsmetod vara desamma som för fordonskonstruktionen.

När den dynamiska provningen har utförts för en fordonstyp behöver den i så fall inte upprepas för andra fordonstyper där varje fästpunkt sitter mindre än 50 mm från motsvarande fästpunkt för det provade bältet. Alternativt kan tillverkare fastställa hypotetiska fästpunkter för provning för att innefatta maximalt antal av verkliga fästpunkter.

7.7.1.1   För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som utgör en del av en enhet för vilken typgodkännande begärs som en fasthållningsanordning, ska säkerhetsbältet monteras antingen i enlighet med punkt 7.7.1 eller på den del av fordonets uppbyggnad vid vilken fasthållningsanordningen normalt är monterad, och denna del ska vara fastsatt i provvagnen på det sätt som föreskrivs i punkterna 7.7.1.2–7.7.1.6.

För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning med bältesförsträckare som är beroende av andra delar än de som ingår i själva bältesenheten ska säkerhetsbältet monteras tillsammans med de nödvändiga ytterligare fordonsdelarna på provvagnen på det sätt som föreskrivs i punkterna 7.7.1.2–7.7.1.6.

Alternativt kan tillverkaren, om det inte är möjligt att prova dessa anordningar på provvagnen, genom en konventionell frontalkollisionsprovning vid 50 km/tim i överensstämmelse med förfarandet ISO 3560 (1975) bevisa att anordningen uppfyller kraven i föreskrifterna.

7.7.1.2   Den metod som används för att säkra fordonet under provningen får inte vara utformad så att den förstärker sätets eller bilbältets förankringar, eller minskar den normala deformationen av uppbyggnaden. Ingen del av fordonets främre del får tas med, om den genom att begränsa provdockans framåtriktade rörelse, bortsett från fötterna, kan minska belastningen på fasthållningsanordningen under provningen. De borttagna delarna av uppbyggnaden kan ersättas med delar med likvärdig hållfasthet, förutsatt att de inte hindrar provdockans framåtriktade rörelse.

7.7.1.3   En fästanordning ska anses som fullt tillräcklig om den inte har någon inverkan på en yta som sträcker sig över hela uppbyggnadens bredd och om fordonet eller uppbyggnaden blockeras eller stoppas framtill på ett avstånd av minst 500 mm från förankringen för den provade fasthållningsanordningen. Baktill ska uppbyggnaden fästas bakom förankringarna på ett avstånd som är tillräckligt för att se till att kraven i punkt 7.7.1.2 uppfylls.

7.7.1.4   Fordonets säten ska ställas in och placeras i den körställning som den tekniska tjänst som utför provningarna anser ge de mest ogynnsamma villkoren för hållfastheten och som kan förenas med provdockans placering i fordonet. Sätenas lägen ska anges i rapporten. Om sätet har ett ryggstöd med inställningsbar lutning ska ryggstödet spärras enligt tillverkarens anvisningar eller, om sådana anvisningar saknas, spärras på ett sådant sätt att det bildar en vinkel som för fordon av kategorierna M1 och N1 ligger så nära 25° som möjligt och för fordon av alla andra kategorier så nära 15° som möjligt.

7.7.1.5   I syfte att bedöma kraven i punkt 6.4.1.4.1 ska sätet beaktas i den mest framskjutna kör- eller åkställningen avpassad till provdockans mått.

7.7.1.6   Alla säten i ett sammanhängande säte ska provas samtidigt.

7.7.1.7   Dynamiska provningar av fyrpunktsbälte ska utföras utan grenrem (enhet), om sådan finns.

7.7.2   Bältesenheten ska spännas fast enligt följande på provdockan (se bilaga 7 till dessa föreskrifter): en 25 mm tjock skiva ska placeras mellan provdockans rygg och sätets ryggstöd. Bältet ska justeras in tätt mot provdockan. Skivan ska sedan tas bort och provdockan placeras så att hela dess rygg är i beröring med sätets ryggstöd. En kontroll ska utföras för att se till att kopplingsmetoden för låsbeslagets två delar inte kan minska låsningens tillförlitlighet.

7.7.3   Bandens fria ändar ska sträcka sig tillräckligt långt bortom justeringsanordningarna för att medge glidning.

7.7.4   Retardations- eller accelerationsanordningar

Sökanden ska välja att använda en av följande två anordningar:

7.7.4.1   Retardationsprovningsanordning

Vagnen ska sedan drivas på ett sådant sätt att den i anslagsögonblicket har en frigångshastighet av 50 km/tim ± 1 km/tim och så att provdockan förblir stabil. Vagnens stoppsträcka ska vara 40 cm ± 5 cm. Vagnen ska förbli horisontell under retardationen. Vagnens retardation ska åstadkommas med hjälp av den utrustning som visas i bilaga 6 till dessa föreskrifter eller någon annan anordning som ger likvärdiga resultat. Utrustningen ska uppfylla följande krav:

Retardationskurvan för vagnen ska ligga inom det streckade området i figuren i bilaga 8 då vagnen är lastad med orörliga vikter till en totalmassa på 455 kg ± 20 kg för bilbälten och 910 ± 40 kg för fasthållningsanordningar varvid den nominella massan för vagnen och fordonets uppbyggnad är 800 kg. Om nödvändigt kan den nominella massan för vagnen och det fastsatta fordonets uppbyggnad ökas i steg om 200 kg, varvid en ytterligare orörlig vikt på 28 kg ska läggas till för varje steg. Inte i något fall får totalmassan för vagnen, fordonets uppbyggnad och de orörliga vikterna avvika från det nominella värdet för kalibreringsprovningar med mer än ± 40 kg. Stoppsträckan ska under kalibreringen av stoppanordningen vara 40 cm ± 2 cm och vagnens hastighet ska vara 50 km/tim ± 1 km/tim.

7.7.4.2   Accelerationsprovningsanordning

Vagnen ska framdrivas så att dess totala hastighetsförändring ΔV är Formula km/tim. Vagnen ska förbli horisontell under accelerationen. Vagnens acceleration ska åstadkommas med hjälp av utrustning som uppfyller följande krav:

Vagnens accelerationskurva, när den är lastad med orörliga vikter, ska hålla sig inom det streckade området i figuren i bilaga 8, och hålla sig ovanför det segment som anges av koordinaterna 10 g, 5 ms och 20 g, 10 ms. Islagets början (T0) definieras enligt ISO 17 373 (2005) för en acceleration på 0,5 g. Inte i något fall får totalmassan för vagnen, fordonets uppbyggnad och de orörliga vikterna avvika från det nominella värdet för kalibreringsprovningar med mer än ± 40 kg. Under kalibreringen av accelerationsprovningsanordningen ska vagnens totala hastighetsförändring ΔV vara Formula km/tim.

Oavsett om ovanstående krav är uppfyllda ska den tekniska tjänsten använda en vagnsmassa (med säte) i enlighet med punkt 1 i bilaga 6 på mer än 380 kg.

7.7.5   Vagnens hastighet omedelbart före anslaget (endast för retardationsvagnar, då det krävs för beräkning av stoppsträckan), vagnens acceleration eller retardation, provdockans största förskjutning framåt och bröstkorgens hastighet vid en förskjutning av bröstkorgen på 300 mm ska mätas.

Hastighetsförändringen beräknas genom integration av vagnens registrerade acceleration eller retardation.

Den sträcka som vagnen behöver för att uppnå den första hastighetsförändringen om Formula km/tim får beräknas genom dubbel integration av vagnens registrerade retardation.

7.7.6   Efter anslaget ska bältesenheten eller fasthållningsanordningen och dess styva delar kontrolleras visuellt med avseende på fel eller brott utan att låsbeslaget öppnas. För fasthållningsanordningar ska det, efter provningen, även fastställas huruvida den del av fordonets uppbyggnad som är fäst i vagnen har utsatts för någon synlig bestående deformation. Varje sådan deformation ska beaktas vid varje beräkning som utförs enligt punkt 6.4.1.4.1.

7.7.7   Om provningarna utförts vid högre hastighet eller accelerationskurvan överskridit det streckade områdets övre kant och säkerhetsbältet ändå uppfyller kraven ska provningarna ha anses utförts med tillfredsställande resultat.

7.8   Provning av låsbeslagets öppnande

7.8.1   Bältesenheter eller fasthållningsanordningar som redan har genomgått den dynamiska provningen enligt punkt 7.7 ovan ska användas för denna provning.

7.8.2   Bältesenheten ska tas loss från provvagnen utan att låsbeslaget öppnas. En last ska anbringas på låsbeslaget genom direkt dragkraft på de band som är fästade i det så att alla banden utsätts för kraften Formula daN. (Under förutsättning att n är antalet band kopplade till låsbeslaget när det är i låst läge.) Om låsbeslaget är anslutet till en styv del ska lasten anbringas i samma vinkel som bildas av låsbeslaget och den styva delen under den dynamiska provningen. En belastning ska tillföras med en hastighet av 400 ± 20 mm/min på den geometriska mittpunkten på låsbeslagets öppningsknapp längs en fast axel som går parallellt med knappens ursprungliga rörelseriktning. Under anbringandet av öppningskraften för låsbeslaget ska detta hållas på plats av ett styvt stöd. Den ovan angivna lasten får inte överstiga den gräns som anges i punkt 6.2.2.5. Provningsutrustningens kontaktpunkt ska ha en sfärisk form med en radie på 2,5 mm ± 0,1 mm. Den ska ha en polerad metallyta.

7.8.3   Öppningskraften för låsbeslaget ska mätas och varje fel på låsbeslaget ska noteras.

7.8.4   Efter provningen av låsbeslagets öppnande ska de delar av bältesenheten eller fasthållningsanordningen som provats enligt punkt 7.7 kontrolleras, och omfattningen av de skador som bältesenheten eller fasthållningsanordningen fått under den dynamiska provningen ska antecknas i provningsrapporten.

7.9   Ytterligare provningar för säkerhetsbälten med bältesförsträckare

7.9.1   Behandling

Bältesförsträckare kan tas loss från säkerhetsbältet för att provas och förvaras under 24 timmar vid en temperatur på 60° ± 5 °C. Temperaturen ska därefter höjas till 100° ± 5 °C under två timmar. Därpå ska den förvaras under 24 timmar vid en temperatur på –30° ± 5 °C. Sedan den tagits ut ur behandlingen ska anordningen värmas upp till omgivningens temperatur. Om bältesförsträckaren har tagits loss ska den åter monteras på säkerhetsbältet.

7.10   Provningsrapport

7.10.1   I provningsrapporten ska följande anges:

| a) | resultaten av alla provningar enligt punkt 7, särskilt |
| --- | --- |

a)

resultaten av alla provningar enligt punkt 7, särskilt

| b) | typ av anordning som använts för provningen (acceleration eller retardation), |
| --- | --- |

b)

typ av anordning som använts för provningen (acceleration eller retardation),

| c) | total hastighetsförändring, |
| --- | --- |

c)

total hastighetsförändring,

| d) | vagnens hastighet omedelbart före islaget (endast för retardationsvagnar), |
| --- | --- |

d)

vagnens hastighet omedelbart före islaget (endast för retardationsvagnar),

| e) | accelerations- eller retardationskurvan under vagnens hela hastighetsförändring, |
| --- | --- |

e)

accelerations- eller retardationskurvan under vagnens hela hastighetsförändring,

| f) | provdockans största förskjutning framåt, |
| --- | --- |

f)

provdockans största förskjutning framåt,

| g) | det läge, om det kan varieras, som låsbeslaget intagit under provningen, |
| --- | --- |

g)

det läge, om det kan varieras, som låsbeslaget intagit under provningen,

| h) | kraft för att öppna låsbeslaget, |
| --- | --- |

h)

kraft för att öppna låsbeslaget,

| i) | alla fel och brott. |
| --- | --- |

i)

alla fel och brott.

Om de förankringar som föreskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter inte har beaktats i kraft av punkt 7.7.1, ska det i provningsrapporten beskrivas hur bältesenheten eller fasthållningsanordningen var monterad och viktiga vinklar och mått ska anges.

8.   KRAV FÖR MONTERING I FORDONET

8.1   Utrustning för säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar

8.1.1   Med undantag av säten avsedda uteslutande att användas när fordonet är stillastående ska säten i fordon i kategorierna M1, M2 (klass III eller B), M3 (klass III eller B) och N vara försedda med säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får kräva att säkerhetsbälten monteras i fordon i kategorierna M2 och M3 om dessa tillhör klass II.

Om säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar är monterade i fordon i klasserna I, II eller A i kategorierna M2 eller M3 ska de uppfylla kraven i dessa föreskrifter.

De avtalsslutande parterna får i nationell rätt medge montering av andra säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar än dem som omfattas av dessa föreskrifter, förutsatt att de är avsedda för funktionshindrade.

Fasthållningsanordningar som uppfyller bestämmelserna i bilaga 8 till föreskrifter nr 107 i deras lydelse enligt ändringsserie 02 är undantagna från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Fordon i klasserna I eller A i kategorierna M2 eller M3 får förses med säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

8.1.2   Säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar för sittplatser där montering krävs ska vara av en av de typer som anges i bilaga 16 (som varken medger att låsningsfria upprullningsdon [punkt 2.14.1] eller upprullningsdon med manuell upplåsning [punkt 2.14.2] kan användas). För alla sittlägen där höftbälten av typ B anges i bilaga 16, är det tillåtet att använda höftbälten av typ Br3, förutsatt att de inte dras in så mycket att de påtagligt reducerar komforten efter att ha låsts på normalt sätt.

8.1.2.1   För yttre säteslägen i andra säten än framsätet i fordon av kategorin N1 som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen Ø, får höftbälten av typ Br4m eller Br4Nm installeras, om det finns en passage mellan sätet och fordonets närmaste sidovägg avsedd att möjliggöra tillträde för passagerarna till andra delar av fordonet. Ett utrymme mellan ett säte och sidoväggen betraktas som en passage om avståndet mellan den sidoväggen med alla dörrar stängda och ett vertikalt längsgående plan som passerar genom det berörda sätets mittlinje – uppmätt i R-punktens läge och vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan – är mer än 500 mm.

8.1.3   Där säkerhetsbälten inte krävs kan tillverkaren efter eget val tillhandahålla varje typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Bälten av typ A av de typer som är tillåtna enligt bilaga 16 kan tillhandahållas som alternativ till höftbälten för de sittplatser där höftbälten anges i bilaga 16.

8.1.4   På trepunktsbälten med upprullningsdon ska minst ett upprullningsdon verka på diagonalbandet.

8.1.5   Med undantag för fordon i kategori M1 kan ett nödlåsande upprullningsdon av typ 4N (punkt 2.14.5) tillåtas i stället för ett upprullningsdon av typ 4 (punkt 2.14.4) i de fall då det, på ett sådant sätt som den tjänst som ansvarar för provningen anser vara tillfredsställande, har bevisats att det inte skulle vara praktiskt genomförbart att montera ett upprullningsdon av typ 4.

8.1.6   För de främre yttre och de främre mittersta sittplatser som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen ska höftbälten av den typ som anges i nämnda bilaga betraktas som tillräckliga om vindrutan befinner sig utanför den referenszon som definieras i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.

Med avseende på säkerhetsbältena ska vindrutan anses vara en del av referenszonen då den kan komma i statisk beröring med provningsutrustningen enligt den metod som beskrivs i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.

8.1.7   Alla sittlägen i bilaga 16 som är märkta med symbolen · ska förses med höftbälten av de typer som anges i bilaga 16, om inte något av följande villkor är uppfyllt, i vilket fall tvåpunktsbälten av en typ som anges i bilaga 16 får tillhandahållas.

8.1.7.1   Det finns ett säte eller andra fordonsdelar som uppfyller punkt 3.5 i tillägg 1 till föreskrifter nr 80 direkt framför, eller

8.1.7.2   ingen del av fordonet befinner sig i eller, när fordonet är i rörelse, kan befinna sig i referenszonen, eller

8.1.7.3   de fordonsdelar som befinner sig inom denna referenszon överensstämmer med kraven på energiupptagningsförmåga i tillägg 6 till föreskrifter nr 80.

8.1.8   Med undantag för det fall som avses i punkt 8.1.9 ska varje passagerarsäte som är utrustat med krockkudde förses med en varning för användning av bakåtvänd barnstol på den platsen. Varningsmärket, i form av ett piktogram som kan innehålla förklarande text, ska vara hållbart fastsatt och placerat på ett sådant sätt att det syns väl framför en person som installerar en bakåtvänd barnstol på sätet i fråga. Ett exempel på hur ett piktogram skulle kunna se ut visas i figur 1. En ständig markering bör alltid vara synlig ifall varningen inte syns när dörren är stängd.

Figur 1

Image

Färger:

| a) | piktogrammet är rött, |
| --- | --- |

a)

piktogrammet är rött,

| b) | sätet, barnstolen och krockkuddens konturer är svarta, |
| --- | --- |

b)

sätet, barnstolen och krockkuddens konturer är svarta,

| c) | ordet ”AIRBAG” och krockkudden är vita. |
| --- | --- |

c)

ordet ”AIRBAG” och krockkudden är vita.

8.1.9   Bestämmelserna i punkt 8.1.8 ska inte tillämpas om fordonet är utrustat med en mekanism som automatiskt registrerar en bakåtvänd barnstol och garanterar att krockkudden inte utlöses om en sådan barnstol är monterad.

8.1.10   För säten som kan vändas eller ställas i andra lägen och som är avsedda att användas i dessa lägen när fordonet står stilla, gäller bestämmelserna i punkt 8.1.1 endast för de lägen som är avsedda för normalt bruk när fordonet färdas på väg, i enlighet med dessa föreskrifter.

8.2   Allmänna krav

8.2.1   Bilbälten, fasthållningsanordningar och Isofix-fasthållningsanordningar för barn enligt tabell 2 i tillägg 3 till bilaga 17 ska vara fastsatta i förankringar som överensstämmer med bestämmelserna i föreskrifter nr 14, bl.a. med avseende på kraven på konstruktion och mått, antal fästpunkter och hållfasthet.

8.2.2   Bilbältena, fasthållningsanordningarna och Isofix-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 ska vara monterade så att de då de används riktigt fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av olycka. De ska särskilt vara monterade så att:

| 8.2.2.1 | banden inte sannolikt antar en form som kan innebära en fara för den åkande, |
| --- | --- |

8.2.2.1

banden inte sannolikt antar en form som kan innebära en fara för den åkande,

| 8.2.2.2 | risken för att ett korrekt placerat band ska glida av axeln till följd av bärarens rörelse framåt blir mycket liten, |
| --- | --- |

8.2.2.2

risken för att ett korrekt placerat band ska glida av axeln till följd av bärarens rörelse framåt blir mycket liten,

| 8.2.2.3 | risken för att bandet ska försämras genom beröring med vassa delar på fordonet eller sätets uppbyggnad eller fasthållningsanordningar för barn eller Isofix-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 blir mycket liten. |
| --- | --- |

8.2.2.3

risken för att bandet ska försämras genom beröring med vassa delar på fordonet eller sätets uppbyggnad eller fasthållningsanordningar för barn eller Isofix-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 blir mycket liten.

| 8.2.2.4 | För varje sittläge ska säkerhetsbältet vara konstruerat och monterat så att det kan användas med lätthet. Vidare ska, om hela sätet eller säteskudden eller ryggstödet kan fällas för att ge tillträde till fordonets bakre del eller till dess bagage- eller transportutrymme, de säkerhetsbälten som dessa säten är utrustade med, sedan sätena fällts upp och återställts till sittläge, vara tillgängliga för användning eller med lätthet kunna hämtas fram under eller bakom sätena av en person enligt instruktioner i fordonets användarmanual, utan att den personen behöver utbildning eller övning. |
| --- | --- |

8.2.2.4

För varje sittläge ska säkerhetsbältet vara konstruerat och monterat så att det kan användas med lätthet. Vidare ska, om hela sätet eller säteskudden eller ryggstödet kan fällas för att ge tillträde till fordonets bakre del eller till dess bagage- eller transportutrymme, de säkerhetsbälten som dessa säten är utrustade med, sedan sätena fällts upp och återställts till sittläge, vara tillgängliga för användning eller med lätthet kunna hämtas fram under eller bakom sätena av en person enligt instruktioner i fordonets användarmanual, utan att den personen behöver utbildning eller övning.

| 8.2.2.5 | Den tekniska tjänsten ska kontrolla att följande gäller när låsbeslagets tunga är införd i låsbeslaget:






  8.2.2.5.1 | En eventuell slackning i bältet förhindrar inte korrekt installation av de fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5

Den tekniska tjänsten ska kontrolla att följande gäller när låsbeslagets tunga är införd i låsbeslaget:

8.2.2.5.1

En eventuell slackning i bältet förhindrar inte korrekt installation av de fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar.

| 8.2.2.5.2 | I fråga om trepunktsbälten: en spänning på minst 50 N kan uppnås vid bältets höftparti genom att bältets diagonala del sträcks när det placeras






  a) | på en tioåringsprovdocka enligt tillägg 1 till bilaga 8 till föreskrifter nr 44 som är inställd enligt tillägg 4 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2

I fråga om trepunktsbälten: en spänning på minst 50 N kan uppnås vid bältets höftparti genom att bältets diagonala del sträcks när det placeras

a)

på en tioåringsprovdocka enligt tillägg 1 till bilaga 8 till föreskrifter nr 44 som är inställd enligt tillägg 4 till bilaga 17 till dessa föreskrifter,

| b) | eller på den provuppställning som anges i figur 1 i tillätt 1 till bilaga 17 till dessa föreskrifter i de säten som medger att en fasthållningsanordning för barn i kategorin universal monteras. |
| --- | --- |

b)

eller på den provuppställning som anges i figur 1 i tillätt 1 till bilaga 17 till dessa föreskrifter i de säten som medger att en fasthållningsanordning för barn i kategorin universal monteras.

8.3   Särskilda krav för styva delar som ingår i bilbälten eller fasthållningsanordningar

8.3.1   Styva delar såsom låsbeslag, justeringsanordningar och fästen får inte öka risken för kroppsskada på bäraren eller andra åkande i fordonet vid en olycka.

8.3.2   Anordningen för att lossa låsbeslaget ska vara klart synlig och lätt åtkomlig för bäraren och den ska vara utformad så att den inte kan öppnas oavsiktligt eller av misstag. Låsbeslaget ska vidare sitta på en plats där det är lätt åtkomligt för räddningspersonal som kan behöva lossa bäraren i en nödsituation.

Låsbeslaget ska vara monterat så att det kan lossas av bäraren med en enkel rörelse med ena handen i en enda riktning både då det inte är belastat och då det upptar bärarens vikt.

I fråga om bilbälten och fasthållningsanordningar för främre yttre sittplatser, med undantag för fyrpunktsbälten, ska låsbeslaget vidare kunna låsas på motsvarande sätt.

En kontroll ska utföras för att säkerställa att bredden på kontaktytan är minst 46 mm om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.

En kontroll ska utföras för att säkerställa att kontaktytan uppfyller kraven i punkt 6.2.2.1 i dessa föreskrifter om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.

8.3.3   När bältet används ska det antingen ställas in automatiskt så att det passar bäraren eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda för bäraren då denne sitter. Det ska också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning.

8.3.4   Bilbälten och fasthållningsanordningar med upprullningsdon ska vara monterade så att upprullningsdonen kan fungera riktigt och rulla upp bandet effektivt.

8.3.5   För att informera användare av fordon om de åtgärder som vidtagits för transport av barn ska fordon av kategorierna M1, M2, M3 och N1 uppfylla informationskraven i bilaga 17. Alla fordon i kategori M1 ska vara försedda med Isofix-lägen, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i föreskrifter nr 14.

Det första Isofix-läget ska möjliggöra åtminstone montering av en av tre framåtvända fasthållningsanordningar enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Det andra Isofix-läget ska möjliggöra åtminstone montering av en av tre bakåtvända fasthållningsanordningar enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Om det för detta andra Isofix-läge på grund av fordonets konstruktion inte är möjligt att montera en bakåtvänd fasthållningsanordning i fordonets baksäte är det tillåtet att montera en av de sex fasthållningsanordningarna i vilket läge som helst i fordonet.

8.4   Bältespåminnare

8.4.1   Förarsätet i fordon i kategori MB1 ska vara försett med en bältespåminnare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Om fordonstillverkaren tillhandahåller en bältespåminnare för förarsätet i andra fordonskategorier får bältespåminnaren typgodkännas enligt dessa föreskrifter (9).

8.4.1.1   De avtalsslutande parterna får tillåta att bältespåminnaren avaktiveras, förutsatt att avaktiveringen uppfyller kraven i punkt 8.4.2.6.

8.4.2   Bältespåminnare

8.4.2.1   Allmänna krav

8.4.2.1.1   Den visuella varningen ska vara belägen så att den är lätt synlig och igenkännbar i dagsljus av föraren och särsklijbar från andra varningar. Om den visuella varningssignalen använder röd färg, ska den använda en symbol som överensstämmer med punkt 21 i tabell 1 i FN/ECE:s föreskrifter nr 121.

Image (punkt K.01 – ISO 2575:2000) ellerImage

8.4.2.1.2   Den visuella varningen ska vara en kontinuerlig eller periodisk signal.

8.4.2.1.3   Ljudvarningen ska vara en kontinuerlig eller periodisk ljudsignal eller röstinformation. Vid röstinformation ska tillverkaren se till att varningen använder det eller de språk som är gängse på den marknad där fordonet säljs. Denna ljudvarning kan bestå av flera steg.

8.4.2.1.4   Ljudvarningen ska vara lättigenkännlig för föraren.

8.4.2.2   Den första nivåns varning ska vara åtminstone en visuell varning som aktiveras i 4 sekunder när förarens bälte inte är fastsatt trots att tändningen är på.

8.4.2.3   Aktiveringen av den första nivåns varning ska provas enligt provningsförfarandet i punkt 1 i bilaga 18.

8.4.2.4   Den andra nivåns varning ska vara en visuell signal och en ljudsignal som aktiveras i 30 sekunder eller mer, utom om varningen upphör i mer än 3 sekunder när bältet inte är fäst, när fordonet är i normal drift och minst ett av följande villkor (eller någon kombination av dessa villkor) föreligger:

| 8.4.2.4.1 | Körsträckan är större än gränssträckan. Denna gränssträcka får inte vara mer än 500 m. Den sträcka där fordonet inte körs i normal drift ska inte räkans med. |
| --- | --- |

8.4.2.4.1

Körsträckan är större än gränssträckan. Denna gränssträcka får inte vara mer än 500 m. Den sträcka där fordonet inte körs i normal drift ska inte räkans med.

| 8.4.2.4.2 | Hastighet större än gränshastigheten. Gränshastigheten får inte överskrida 25 km/tim. |
| --- | --- |

8.4.2.4.2

Hastighet större än gränshastigheten. Gränshastigheten får inte överskrida 25 km/tim.

| 8.4.2.4.3 | Löptid (med motorn i gång) större än gränsen för löptid. Denna gräns får inte överskrida 60 sekunder. Varaktigheten för första nivåns varning och den tid då fordonet inte är i normal drift ska inte räknas med. |
| --- | --- |

8.4.2.4.3

Löptid (med motorn i gång) större än gränsen för löptid. Denna gräns får inte överskrida 60 sekunder. Varaktigheten för första nivåns varning och den tid då fordonet inte är i normal drift ska inte räknas med.

8.4.2.5   Aktiveringen av den andra nivåns varning ska provas enligt provningsförfarandet i punkt 2 i bilaga 18.

8.4.2.6   Bältespåminnaren får konstrueras så att den kan avaktiveras.

8.4.2.6.1   Om en kortfristig avaktivering tillhandahålls ska det vara svårare att avaktivera bältespåminnaren än att fästa och öppna säkerhetsbältet. När tändningen varit avstängd i mer än 30 minuter och sedan slås på, ska en kortfristigt avaktiverad bältespåminnare aktiveras igen.

8.4.2.6.2   Om en långfristig avaktivering tillhandahålls, ska det krävas en rad handgrepp för att avaktivering ska ske, som endast anges i tillverkarens tekniska manual eller som kräver användning av verktyg (mekaniska, elektriska, digitala osv.) som inte tillhandahålls med fordonet.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas enligt förfarandet i överenskommelsen, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 9.1 | Varje fordonstyp eller säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som godkänts enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkad på ett sådant sätt att den överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 6, 7 och 8. |
| --- | --- |

9.1

Varje fordonstyp eller säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som godkänts enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkad på ett sådant sätt att den överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 6, 7 och 8.

| 9.2 | De minimikrav för förfaranden vid kontroll av produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 14 till dessa föreskrifter måste uppfyllas. |
| --- | --- |

9.2

De minimikrav för förfaranden vid kontroll av produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 14 till dessa föreskrifter måste uppfyllas.

| 9.3 | Den myndighet som har beviljat typgodkännandet kan när som helst undersöka de kontrollmetoder för produktionsöverensstämmelse som används på varje produktionsenhet. Dessa kontroller ska i regel utföras två gånger om året. |
| --- | --- |

9.3

Den myndighet som har beviljat typgodkännandet kan när som helst undersöka de kontrollmetoder för produktionsöverensstämmelse som används på varje produktionsenhet. Dessa kontroller ska i regel utföras två gånger om året.

10.   PÅFÖLJD VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

10.1   Det godkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp eller en bältestyp eller en fasthållningsanordning kan dras tillbaka om kraven i punkt 9.1 inte följs, eller om utvalda säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 9.2 ovan.

10.2   Om en avtalsslutande part i denna överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter drar tillbaka ett tidigare beviljat godkännande, ska denne skyndsamt meddela detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter (enligt vad som är tillämpligt).

11.   ÄNDRINGAR OCH UTÖKNINGAR AV GODKÄNNANDE AV FORDONSTYP ELLER TYP AV SÄKERHETSBÄLTE ELLER FASTHÅLLNINGSANORDNING

11.1   Varje ändring av fordonstyp eller bältestyp eller typ av fasthållningsanordning ska meddelas till den myndighetsavdelning som godkänt fordonstypen eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning. Den myndigheten ska då

| 11.1.1 | anse att de utförda ändringarna sannolikt inte kommer att få nämnvärda negativa effekter och att fordonet eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning ändå fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

11.1.1

anse att de utförda ändringarna sannolikt inte kommer att få nämnvärda negativa effekter och att fordonet eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning ändå fortfarande uppfyller kraven, eller

| 11.1.2 | inkräva en ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att genomföra provningarna. |
| --- | --- |

11.1.2

inkräva en ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att genomföra provningarna.

11.2   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 11.1 ska en variant av fordonet, vars vikt i körklart skick är mindre än vikten på det fordon som genomgått godkännandeprovningen, inte betraktas som en ändring av fordonstypen.

11.3   En bekräftelse på avslag eller godkännande, där ändringarna anges, ska enligt det förfarande som anges i punkt 5.2.3 eller 5.3.3 ovan lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

11.4   Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska ge varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

12.   SLUTGILTIGT NEDLAGD TILLVERKNING

Om innehavaren av ett godkännande helt upphör att tillverka en anordning som godkänts enligt dessa föreskrifter ska han meddela detta till den myndighet som beviljade godkännandet. Efter att ha mottagit detta meddelande ska myndigheten underrätta övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

13.   ANVISNINGAR

För typ av säkerhetsbälte som levereras skiljt från fordonet måste det tydligt anges på förpackningen och i monteringsanvisningarna för vilken eller vilka fordonstyper det är avsett.

14.   NAMN OCH ADRESSER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM SVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska till Förenta nationernas sekretariat förmedla namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprov och till de administrativa myndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär som intygar godkännande alternativt avslag eller utökning eller återkallande av godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

15.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

15.1   Godkännande av fordonstyp

15.1.1   Från och med den dag då supplement 15 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft ska ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 15 till ändringsserie 04.

15.1.2   Från och med två år efter ikraftträdandet av supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter ska avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-godkännanden endast om kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 15 till ändringsserie 04 är uppfyllda.

15.1.3   Från och med sju år efter ikraftträdandet av supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter kan avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. Befintliga godkännanden av andra fordonskategorier än M1 som inte påverkas av supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter ska dock förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att erkänna dem.

15.1.3.1   Från och med den 1 oktober 2000 kan dock avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden för fordon av kategorierna M1 och N1 som inte beviljats i enlighet med supplement 8 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter, om informationskraven i punkt 8.3.5 och bilaga 17 inte är uppfyllda.

15.2   Montering av säkerhetsbälten och bältespåminnare

Dessa övergångsbestämmelser gäller endast för montering av säkerhetsbälten och bältespåminnare i fordon och förändrar inte säkerhetsbältets märke.

15.2.1   Från och med den dag då supplement 12 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft ska ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 12 till ändringsserie 04.

15.2.2   Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstyperna uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 12 till ändringsserie 04.

15.2.3   Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datumet för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 kan de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med kraven i supplement 12 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.4   Från och med den dag då supplement 14 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft ska ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja FN/ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 14 till ändringsserie 04.

15.2.5   Från och med den dag då supplement 16 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft ska ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja FN/ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 16 till ändringsserie 04.

15.2.6   Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstyperna uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt supplement 14 till ändringsserie 04.

15.2.7   Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med kraven i supplement 14 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.8   Efter den 16 juli 2006 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännande endast om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt supplement 16 till ändringsserie 04.

15.2.9   Efter den 16 juli 2008 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden av fordon i kategori N1 som inte beviljats i enlighet med supplement 16 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.10   Från det datum då ändringsserie 05 officiellt träder i kraft får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att utfärda typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 05.

15.2.11   Från och med 18 månader efter datum för ikraftträdandet får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännanden endast om den fordonstyp som ska typgodkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05.

15.2.12   Från och med 72 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 05 till dessa föreskrifter ska godkännanden enligt dessa föreskrifter upphöra att gälla utom i fråga om de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 05.

15.2.13   Utan hinder av punkt 15.2.12 ska godkännanden av andra fordonskategorier än M1 enligt föregående ändringsserie till föreskrifterna som inte påverkas av ändringsserie 05 med avseende på montering av bältespåminnare förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar föreskrifterna ska fortsätta att godta dem.

15.2.14   Utan hinder av punkt 15.2.12 ska godkännanden av andra fordonskategorier än N2 och N3 enligt föregående ändringsserie till föreskrifterna som inte påverkas av ändringsserie 05 med avseende på minimikrav på säkerhetsbälten och upprullningsdon i bilaga 16 förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar föreskrifterna ska fortsätta att godta dem.

15.2.15   Även efter den dag då ändringsserie 05 träder i kraft ska godkännanden av komponenter och separata tekniska enheter enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att godta dem och får inte vägra att bevilja utökningar av godkännanden enligt ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.16   Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är avtalsslutande parter som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter dagen för ikraftträdande av ändringsserie 05 inte skyldiga att godta godkännanden som beviljats i enlighet med någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter.

15.2.17   Från det datum då ändringsserie 06 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att utfärda typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 06.

15.2.18   Från och med 24 månader efter det att ändringsserie 06 trätt i kraft ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter utfärda FN/ECE-typgodkännande bara om den fordonstyp som ska godkännas stämmer överens med kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 06.

15.2.19   Från och med 36 månader efter det att ändringsserie 06 trätt i kraft får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med ändringsserie 06 till dessa föreskrifter.

15.2.20   Även efter den dag då ändringsserie 06 träder i kraft ska godkännanden av komponenter och separata tekniska enheter enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att godta dem och de får fortsätta att bevilja utökningar av godkännanden enligt ändringsserie 05 till dessa föreskrifter.

15.2.21   Utan hinder av punkterna 15.2.18 och 15.2.19 ska godkännanden av fordonskategorier enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna som inte påverkas av ändringsserie 06 förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar föreskrifterna ska fortsätta att godta dem.

15.2.22   Så länge som de avtalsslutande parterna inte har några krav på obligatorisk montering av säkerhetsbälten för fällbara säten i sin nationella lagstiftning vid den tidpunkt då de tillträdde dessa föreskrifter, får de fortsätta att tillåta att sådan montering inte sker i samband med nationellt typgodkännande, och i så fall kan dessa busskategorier inte typgodkännas enligt dessa föreskrifter.

15.2.23   Inga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får vägra att bevilja FN/ECE-typgodkännande av en komponent enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna, om säkerhetsbältena är avsedda att monteras i fordon som godkändes före den aktuella ändringsserien.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

(2)  Japan ska inte hindras av sina åligganden enligt den överenskommelse som dessa föreskrifter är fogade till att kräva att fordon i kategori N1 som är typgodkända enligt dessa föreskrifter uppfyller dess befintliga nationella krav på bältespåminnare.

(3)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

(4)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 och 55 (vakanta), 56 för Montenegro, 57 (vakant) och 58 för Tunisien. Efterföljande nummer ska tilldelas andra länder i kronologisk ordning med avseende på när de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter. Förenta nationernas generalsekreterare ska meddela överenskommelsens avtalsparter om dessa tilldelade nummer.

(5)  Se fotnot till punkt 5.2.4.1.

(6)  g = 9,81 m/s2.

(7)  Provningen har ännu inte genomförts för vävda band med kypertkonstruktion med höghållfasta polyesterfibrer, eftersom sådan väv breddas under belastning. I sådana fall ska bredden utan belastning vara ≥ 46 mm.

(8)  Se punkt 7.4.1.6.4.3.

(9)  Även om de nu gällande kraven på bältespåminnare bara avser förarsätet i fordonskategori MB1B, får det antas att dessa föreskrifters räckvidd kommer att utsträckas till andra fordonskategorier och sittplatser. Mot bakgrund av den mänskliga faktorns betydelse och framförandet av stimuli till föraren kommer man i framtidens krav på bältespåmminare i dessa föreskrifter att sträva efter en harmoniserad konvergens av varningssystemen.

---

BILAGA 1A

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 1B

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

1.   Utformning av fordonsgodkännandemärken för montering av säkerhetsbälten

Mall A

(Se punkt 5.2.4 i dessa föreskrifter)

Image

Godkännandemärket ovan som anbringats på ett fordon visar att fordonstypen i fråga – med avseende på säkerhetsbälten – har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 16. Godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 16 i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 06.

Mall B

(Se punkt 5.2.5 i dessa föreskrifter)

Image

Godkännandemärket ovan som fästs på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har godkänts i Nederländerna (E4) enligt förekrifter nr 16 och 52 (1). Godkännandenumren visar att föreskrifter nr 16 innehöll ändringsserie 06 och att föreskrifter nr 52 innehöll ändringsserie 01 vid tidpunkten för respektive godkännande.

2.   Utformning av godkännandemärken för säkerhetsbälten (se punkt 5.3.5 i dessa föreskrifter)

Image

Bältet med godkännandemärket ovan är ett trepunktsbälte (”A”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 062439. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan är ett höftbälte (”B”), försett med ett upprullningsdon, typ 4, med flerfunktion (m) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 062489. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

| Anm.: | Godkännandenumret och tilläggssymbol(er) måste placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför ”E” eller till vänster eller höger om den bokstaven. Siffrorna i godkännandenumret måste stå på samma sida av ”E” och ha samma riktning. Tilläggssymbol(er) måste placeras mittemot godkännandenumret. För att undvika sammanblandning med andra symboler bör romerska siffror inte användas för godkännandenummer. |
| --- | --- |

Anm.:

Godkännandenumret och tilläggssymbol(er) måste placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför ”E” eller till vänster eller höger om den bokstaven. Siffrorna i godkännandenumret måste stå på samma sida av ”E” och ha samma riktning. Tilläggssymbol(er) måste placeras mittemot godkännandenumret. För att undvika sammanblandning med andra symboler bör romerska siffror inte användas för godkännandenummer.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan är ett bälte av särskild typ (”S”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 0622439, föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan utgör en del av en fasthållningsanordning (”Z”), och är ett bälte av särskild typ (”S”) försett med en energiupptagare (”e”). Det är godkänt i Nederländerna (E4) med numret 0624391. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Image

Bältet med detta typgodkännandemärke är ett trepunktsbälte (”A”) med flerfunktion (”m”) och upprullningsdon av typen 4N (”r4N”), och typgodkänts i Nederländerna (E4) med numret 062439. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet. Detta bälte får inte monteras i fordon av kategori M1.

Image

Säkerhetsbälte med denna typ av godkännandemärke är ett trepunktsbälte (”A”) försett med en energiupptagare (”e”), godkänt enligt de särskilda kraven i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter och med ett upprullningsdon av typ 4 (”r4”) med flerfunktion (”m”). Det har beviljats typgodkännande i Nederländerna (E4) med godkännandenumret 062439. De två första siffrorna visar att föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet. Detta bälte måste monteras i ett fordon som är utrustat med krockkudde i angivet sittläge.

---

(1)  Det andra numret ges bara som exempel.

---

BILAGA 3

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV UPPRULLNINGSDONETS UTHÅLLIGHET

Image

---

BILAGA 4

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV LÅSNING PÅ NÖDLÅSANDE UPPRULLNINGSDON

En lämplig utrustning visas i figuren och består av en motordriven kam vars följare är kopplad med trådar till en liten vagn som löper på ett spår. Kamutformningen och motorvarvtalet är sådana att de ger den nödvändiga accelerationen med en ökningstakt som anges i punkt 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, och slaglängden är anpassad så att den överstiger den största tillåtna bandrörelsen före låsning.

På vagnen monteras ett underlag som kan vridas så att upprullningsdonet kan monteras i olika lägen i förhållande till vagnens rörelseriktning.

Vid provning av upprullningsdonens känslighet för bandrörelse monteras upprullningsdonet på ett lämpligt fastsatt stöd och bandet sätts fast i vagnen.

Vid genomförandet av ovanstående provning ska varje stöd och liknande som tillhandahålls av tillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud ingå i provningsinstallationen för att så långt som möjligt efterlikna den avsedda installationen i fordonet.

Ytterligare stöd och liknande som kan krävas för att efterlikna den avsedda installationen i fordonet ska tillhandahållas av tillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud.

Image

---

BILAGA 5

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV DAMMTÅLIGHET

(mått i millimeter)

Image

---

BILAGA 6

BESKRIVNING AV VAGN, SÄTE, FÖRANKRINGAR OCH STOPPANORDNING

1.   VAGN

För provning av bilbälten ska vagnen då den endast bär sätet ha en vikt på 400 ± 20 kg. För provning av fasthållningsanordningar ska vagnen med fordonets uppbyggnad fastsatt ha en vikt på 800 kg. Om nödvändigt får dock den totala vikten av vagnen och fordonets uppbyggnad ökas i steg om 200 kg. Den totala vikten får dock inte i något fall avvika från det nominella värdet med mer än ± 40 kg.

2.   SÄTE

Sätet ska ha en styv konstruktion och en slät yta, dock inte vid provning av fasthållningsanordningar. De uppgifter som anges i figur 1 till denna bilaga ska beaktas och åtgärder vidtas så att ingen metalldel kan komma i beröring med bältet.

3.   FÖRANKRINGAR

| 3.1 | Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.14.6 i dessa föreskrifter, ska anordningen antingen vara fastsatt i en styv ram eller i en fordonsdel som den normalt är fastsatt i och denna del ska vara fast monterad på provvagnen. |
| --- | --- |

3.1

Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.14.6 i dessa föreskrifter, ska anordningen antingen vara fastsatt i en styv ram eller i en fordonsdel som den normalt är fastsatt i och denna del ska vara fast monterad på provvagnen.

| 3.2 | Förankringarna ska vara placerade enligt figur 1. De markeringar som motsvarar förankringarnas lägen visar var bältets ändar ska anslutas till vagnen eller i förekommande fall till belastningsgivaren. Förankringarna för normal användning är punkterna A, B och K, om bandets längd mellan låsbeslagets övre kant och hålet för fastsättning av bandstödet inte är större än 250 mm. I annat fall ska punkterna A1 och B1 användas. Toleransen för förankringspunkternas placering är sådan att varje förankringspunkt ska vara belägen högst 50 mm från motsvarande punkt A, B och K som visas på figur 1 eller i förekommande fall A1, B1 och K. |
| --- | --- |

3.2

Förankringarna ska vara placerade enligt figur 1. De markeringar som motsvarar förankringarnas lägen visar var bältets ändar ska anslutas till vagnen eller i förekommande fall till belastningsgivaren. Förankringarna för normal användning är punkterna A, B och K, om bandets längd mellan låsbeslagets övre kant och hålet för fastsättning av bandstödet inte är större än 250 mm. I annat fall ska punkterna A1 och B1 användas. Toleransen för förankringspunkternas placering är sådan att varje förankringspunkt ska vara belägen högst 50 mm från motsvarande punkt A, B och K som visas på figur 1 eller i förekommande fall A1, B1 och K.

| 3.3 | Den uppbyggnad som bär upp förankringarna ska vara styv. Den övre förankringen får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning på 98 daN anbringas på den i denna riktning. Vagnen ska vara konstruerad så att ingen bestående deformation uppträder på de delar som bär upp förankringarna under provningen. |
| --- | --- |

3.3

Den uppbyggnad som bär upp förankringarna ska vara styv. Den övre förankringen får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning på 98 daN anbringas på den i denna riktning. Vagnen ska vara konstruerad så att ingen bestående deformation uppträder på de delar som bär upp förankringarna under provningen.

| 3.4 | Om det krävs en fjärde förankring för att sätta fast upprullningsdonet, ska denna förankring | vara placerad i det vertikala längsgående plan som passerar genom K, |
| --- | --- | --- |

3.4

Om det krävs en fjärde förankring för att sätta fast upprullningsdonet, ska denna förankring

vara placerad i det vertikala längsgående plan som passerar genom K,

| | göra det möjligt att luta upprullningsdonet i den vinkel som föreskrivs av tillverkaren, |
| --- | --- |

göra det möjligt att luta upprullningsdonet i den vinkel som föreskrivs av tillverkaren,

| | vara placerad på en cirkelbåge med radien KB1 = 790 mm om längden mellan den övre styrningen och bandets utgång på upprullningsdonet är minst 540 mm eller, i alla andra fall, på en cirkelbåge med medelpunkten K och radien 350 mm. |
| --- | --- |

vara placerad på en cirkelbåge med radien KB1 = 790 mm om längden mellan den övre styrningen och bandets utgång på upprullningsdonet är minst 540 mm eller, i alla andra fall, på en cirkelbåge med medelpunkten K och radien 350 mm.

4.   STOPPANORDNING

| 4.1 | Anordningen består av två identiska parallellt monterade upptagare, utom när det gäller fasthållningsanordningar då fyra upptagare ska användas för en nominell vikt på 800 kg. Vid behov ska ytterligare upptagare användas för varje ökning på 200 kg av den nominella vikten. Varje upptagare utgörs av | ett yttre hölje i form av ett stålrör, |
| --- | --- | --- |

4.1

Anordningen består av två identiska parallellt monterade upptagare, utom när det gäller fasthållningsanordningar då fyra upptagare ska användas för en nominell vikt på 800 kg. Vid behov ska ytterligare upptagare användas för varje ökning på 200 kg av den nominella vikten. Varje upptagare utgörs av

ett yttre hölje i form av ett stålrör,

| | ett energiupptagande rör av polyuretan, |
| --- | --- |

ett energiupptagande rör av polyuretan,

| | en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren, och |
| --- | --- |

en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren, och

| | en stång och en anslagsplatta. |
| --- | --- |

en stång och en anslagsplatta.

| 4.2 | Måtten för upptagarens olika delar visas i figurerna 2, 3 och 4. |
| --- | --- |

4.2

Måtten för upptagarens olika delar visas i figurerna 2, 3 och 4.

| 4.3 | Det upptagande materialets egenskaper anges i tabell 1 i denna bilaga. Omedelbart före varje provning ska rören under minst 12 timmar behandlas i en temperatur på mellan 15 och 25 °C utan att användas. Under den dynamiska provningen av säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar ska stoppanordningen hålla samma temperatur som under kalibreringsprovningen, med en tolerans på ± 2 °C. De krav som stoppanordningen ska uppfylla är angivna i bilaga 8 till dessa föreskrifter. Varje annan anordning som ger likvärdiga resultat kan användas.

  Tabell 1

  Egenskaper hos det upptagande materialet
  (ASTM-metod D 735, om inte annat anges)







  Hårdhet Shore A | : | 95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C |
| --- | --- | --- | --- |
| Brotthållfasthet | : | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minsta förlängning | : | Ao > 400 % |
| Modul vid 100 % förlängning | : | > 108 daN/cm2 |
| vid 300 % förlängning | : | > 235 daN/cm2 |
| Köldskörhet (ASTM-metod D 736) | : | 5 timmar vid – 55 °C |
| Sättning (metod B) | : | 22 timmar vid 70 °C < 45 % |
| Densitet vid 25 °C | : | mellan 1,05 och 1,10 |
| Åldrande i luft (ASTM-metod D 573) | : | 70 timmar vid 100 °C | — | Hårdhet Shore A: |

4.3

Det upptagande materialets egenskaper anges i tabell 1 i denna bilaga. Omedelbart före varje provning ska rören under minst 12 timmar behandlas i en temperatur på mellan 15 och 25 °C utan att användas. Under den dynamiska provningen av säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar ska stoppanordningen hålla samma temperatur som under kalibreringsprovningen, med en tolerans på ± 2 °C. De krav som stoppanordningen ska uppfylla är angivna i bilaga 8 till dessa föreskrifter. Varje annan anordning som ger likvärdiga resultat kan användas.

Tabell 1

Egenskaper hos det upptagande materialet

(ASTM-metod D 735, om inte annat anges)

Hårdhet Shore A

:

95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C

Brotthållfasthet

:

Ro > 343 daN/cm2

Minsta förlängning

:

Ao > 400 %

Modul vid 100 % förlängning

:

> 108 daN/cm2

vid 300 % förlängning

:

> 235 daN/cm2

Köldskörhet (ASTM-metod D 736)

:

5 timmar vid – 55 °C

Sättning (metod B)

:

22 timmar vid 70 °C < 45 %

Densitet vid 25 °C

:

mellan 1,05 och 1,10

Åldrande i luft (ASTM-metod D 573)

:

70 timmar vid 100 °C

—

Hårdhet Shore A:

högsta variation ± 3

| — | brotthållfasthet: |
| --- | --- |

—

brotthållfasthet:

minskning < 10 % av Ro

| — | förlängning: |
| --- | --- |

—

förlängning:

minskning < 10 % av Ao

| — | massa: |
| --- | --- |

—

massa:

minskning < 1 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 för olja)

:

| 70 timmar vid 100 °C | — | Hårdhet Shore A: |
| --- | --- | --- |

70 timmar vid 100 °C

—

Hårdhet Shore A:

högsta variation ± 4

| — | brotthållfasthet: |
| --- | --- |

—

brotthållfasthet:

minskning < 15 % av Ro

| — | förlängning: |
| --- | --- |

—

förlängning:

minskning < 10 % av Ao

| — | volym: |
| --- | --- |

—

volym:

uppsvällning < 5 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 för olja)

:

| 70 timmar vid 100 °C | — | brotthållfasthet: |
| --- | --- | --- |

70 timmar vid 100 °C

—

brotthållfasthet:

minskning < 15 % av Ro

| — | förlängning: |
| --- | --- |

—

förlängning:

minskning < 15 % av Ao

| — | volym: |
| --- | --- |

—

volym:

uppsvällning < 20 %

Nedsänkning i destillerat vatten

:

| 1 vecka vid 70 °C | — | brotthållfasthet: |
| --- | --- | --- |

1 vecka vid 70 °C

—

brotthållfasthet:

minskning < 35 % av Ro

| — | förlängning: |
| --- | --- |

—

förlängning:

ökning < 20 % av Ao

Figur 1

Vagn, säte, förankring

Image

Figur 2

Stoppanordning

(monterad)

Image

Figur 3

Stoppanordning

(Polyuretanrör)

Image

Figur 4

Stoppanordning

(Avlång knopp)

Image

Image

---

BILAGA 7

BESKRIVNING AV PROVDOCKAN

1.   PROVDOCKANS SPECIFIKATIONER

1.1   Allmänt

Provdockans huvudegenskaper visas i följande figurer och tabeller:

| Figur 1 | Huvud, hals och bål sedda från sidan |
| --- | --- |
| Figur 2 | Huvud, hals och bål sedda framifrån |
| Figur 3 | Höft, lår och underben sedda från sidan |
| Figur 4 | Höft, lår och underben sedda framifrån |
| Figur 5 | Huvudsakliga mått |
| Figur 6 | Provdockan i sittande ställning med angivande av | tyngdpunktens läge, |

Figur 1

Huvud, hals och bål sedda från sidan

Figur 2

Huvud, hals och bål sedda framifrån

Figur 3

Höft, lår och underben sedda från sidan

Figur 4

Höft, lår och underben sedda framifrån

Figur 5

Huvudsakliga mått

Figur 6

Provdockan i sittande ställning med angivande av

tyngdpunktens läge,

| | läget för de punkter där förskjutningen ska mätas, och |
| --- | --- |

läget för de punkter där förskjutningen ska mätas, och

| | axelhöjd |
| --- | --- |

axelhöjd

Tabell 1

Beteckningar, namn, material och viktigaste måtten för provdockans delar, och

Tabell 2

Massan för huvud, hals, bål, lår och underben

1.2   Beskrivning av provdockan

1.2.1   Underbenet (se figur 3 och 4)

Underbenet består av tre delar:

| — | en fotplatta (30), |
| --- | --- |

—

en fotplatta (30),

| — | ett skenbensrör (29), och |
| --- | --- |

—

ett skenbensrör (29), och

| — | ett knärör (26). |
| --- | --- |

—

ett knärör (26).

Knäröret har två klackar som begränsar underbenets rörelse i förhållande till låret.

Underbenet kan svängas bakåt 120° från det raka läget.

1.2.2   Lårets struktur (se figurerna 3 och 4)

Låret består av tre delar:

| — | knärör (22), |
| --- | --- |

—

knärör (22),

| — | en lårstång (21), och |
| --- | --- |

—

en lårstång (21), och

| — | ett höftrör (20). |
| --- | --- |

—

ett höftrör (20).

Knäets rörelse begränsas av två urtag i knäröret (22), vilka passar ihop med klackarna på underbenet.

1.2.3   Bålens struktur (se figurerna 1 och 2)

Bålen består av:

| — | ett höftrör (2), |
| --- | --- |

—

ett höftrör (2),

| — | en rullkedja (4), |
| --- | --- |

—

en rullkedja (4),

| — | revben (6) och (7), |
| --- | --- |

—

revben (6) och (7),

| — | ett bröstben (8), och |
| --- | --- |

—

ett bröstben (8), och

| — | kedjefästen (3) och på delarna (7) och (8). |
| --- | --- |

—

kedjefästen (3) och på delarna (7) och (8).

1.2.4   Hals (se figurerna 1 och 2)

Halsen består av sju polyuretanskivor (9). Halsens styvhet kan ställas in med hjälp av en kedjesträckare.

1.2.5   Huvud (se figurerna 1 och 2)

Huvudet (15) är ihåligt. Polyuretanformen är förstärkt med en stålplåt (17). Kedjesträckaren som gör att halsen kan ställas in består av ett polyamidblock (10), en distansring (11) och sträckningsdelar (12) och (13). Huvudet kan vridas runt atlasleden, som utgörs av en justeringsanordning (14) och (18), en distansbricka (16) och ett polyamidblock (10).

1.2.6   Knäled (se figur 4)

Underbenet och låren är förbundna med ett rör (27) och en sträckare (28).

1.2.7   Höftled (se figur 4)

Låren och bålen är förbundna med ett rör (23), friktionsplattor (24) och en sträckare (25).

1.2.8   Polyuretan

| Typ | : | PU 123 CH Compound |
| --- | --- | --- |
| Hårdhet | : | 50–60 Shore A |

Typ

:

PU 123 CH Compound

Hårdhet

:

50–60 Shore A

1.2.9   Beklädnad

Provdockan är iförd en särskild typ av beklädnad (se tabell 1).

2.   KORRIGERINGSANORDNINGAR

2.1   Allmänt

För att kalibrera provdockan till vissa värden och dess totala massa ska fördelningen av massan justeras med hjälp av sex korrigeringsvikter av stål på 1 kg vardera, vilka kan fästas i höftleden. Sex polyuretanvikter på 1 kg vardera kan fästas på baksidan av bålen.

3.   KUDDE

En kudde ska placeras mellan provdockans bröst och beklädnaden. Kudden ska vara tillverkad av polyetylenskum som uppfyller följande krav:

| Hårdhet | : | 7–10 shore A |
| --- | --- | --- |
| Tjocklek | : | 25 mm ± 5 mm |

Hårdhet

:

7–10 shore A

Tjocklek

:

25 mm ± 5 mm

Kudden ska vara utbytbar.

4.   INSTÄLLNING AV LEDERNA

4.1   Allmänt

För att åstadkomma reproducerbara resultat är det nödvändigt att ange och bestämma friktionen i varje led.

4.2   Knäled

Dra åt knäleden.

Ställ in låret och underbenet vertikalt.

Vrid underbenet 30°.

Släpp gradvis efter på sträckaren (28) tills underbenet börjar falla av sin egen vikt.

Lås sträckaren i detta läge.

4.3   Höftled

Dra åt höftleden.

Placera låret i horisontellt läge och bålen i vertikalt läge.

Vrid bålen framåt tills vinkeln mellan bålen och låret är 60°.

Släpp gradvis efter på sträckaren tills bålen börjar falla av sin egen vikt.

Lås sträckaren i detta läge.

4.4   Atlasleden

Ställ in atlasleden så att den precis motstår sin egen vikt i riktningarna framåt och bakåt.

4.5   Hals

Halsen kan ställas in med hjälp av kedjesträckaren (13). När halsen ställts in ska sträckarens övre ände förskjutas 4–6 cm då den utsätts för en horisontell kraft på 10 daN.

Tabell 1

| Referens nr | Benämning | Material | Mått |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Material i kropp | Polyuretan | — |
| 2 | Höftrör | Stål | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Kedjefästen | Stål | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullkedja | Stål | 3/4 |
| 5 | Axelplåt | Polyuretan | — |
| 6 | Valsad sektion | Stål | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Revben | Perforerad stålplåt | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Bröstben | Perforerad stålplåt | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Skivor (sex) | Polyuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Block | Polyamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Distansring | Stål | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Spännbult | Stål | M16 × 90 mm |
| 13 | Spännmutter | Stål | M16 |
| 14 | Sträckare för atlasled | Stål | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Huvud | Polyuretan | — |
| 16 | Distansring | Stål | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Förstärkningsplåt | Stål | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Spännmutter | Stål | M12 mm |
| 19 | Lår | Polyuretan | — |
| 20 | Höftrör | Stål | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Lårstång | Stål | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Knärör | Stål | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Anslutningsrör för höft | Stål | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Friktionsplattor (fyra) | Stål | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Sträckare | Stål | M12 × 320 mm + |
| | | | Plåtar och muttrar |
| 26 | Knärör | Stål | 52 × 46 × 160 |
| 27 | Anslutningsrör för knä | Stål | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Sträckplåt | Stål | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Skenbensrör | Stål | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Fotplatta | Stål | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Korrigeringsvikter för bålen (sex) | Polyuretan | Varje vikt 1 kg |
| 32 | Kudde | Polystyrenskum | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Beklädnad | Bomull och polyamidband | — |
| 34 | Korrigeringsvikter för höften (sex) | Stål | Varje vikt 1 kg |

Referens nr

Benämning

Material

Mått

1

Material i kropp

Polyuretan

—

2

Höftrör

Stål

76 × 70 × 100 mm

3

Kedjefästen

Stål

25 × 10 × 70 mm

4

Rullkedja

Stål

3/4

5

Axelplåt

Polyuretan

—

6

Valsad sektion

Stål

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Revben

Perforerad stålplåt

400 × 85 × 1,5 mm

8

Bröstben

Perforerad stålplåt

250 × 90 × 1,5 mm

9

Skivor (sex)

Polyuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Block

Polyamid

60 × 60 × 25 mm

11

Distansring

Stål

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Spännbult

Stål

M16 × 90 mm

13

Spännmutter

Stål

M16

14

Sträckare för atlasled

Stål

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Huvud

Polyuretan

—

16

Distansring

Stål

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Förstärkningsplåt

Stål

30 × 3 × 500 mm

18

Spännmutter

Stål

M12 mm

19

Lår

Polyuretan

—

20

Höftrör

Stål

76 × 70 × 80 mm

21

Lårstång

Stål

30 × 30 × 440 mm

22

Knärör

Stål

52 × 46 × 40 mm

23

Anslutningsrör för höft

Stål

70 × 64 × 250 mm

24

Friktionsplattor (fyra)

Stål

160 × 75 × 1 mm

25

Sträckare

Stål

M12 × 320 mm +

Plåtar och muttrar

26

Knärör

Stål

52 × 46 × 160

27

Anslutningsrör för knä

Stål

44 × 39 × 190 mm

28

Sträckplåt

Stål

ø 70 × 4 mm

29

Skenbensrör

Stål

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Fotplatta

Stål

100 × 170 × 3 mm

31

Korrigeringsvikter för bålen (sex)

Polyuretan

Varje vikt 1 kg

32

Kudde

Polystyrenskum

350 × 250 × 25 mm

33

Beklädnad

Bomull och polyamidband

—

34

Korrigeringsvikter för höften (sex)

Stål

Varje vikt 1 kg

Tabell 2

| Provdockans delar | Vikt i kg |
| --- | --- |
| Huvud och hals | 4,6 ± 0,3 |
| Bål och armar | 40,3 ± 1,0 |
| Lår | 16,2 ± 0,5 |
| Underben och fot | 9,0 ± 0,5 |
| Totalvikt inklusive korrigeringsvikter | 75,5 ± 1,0 |

Provdockans delar

Vikt i kg

Huvud och hals

4,6 ± 0,3

Bål och armar

40,3 ± 1,0

Lår

16,2 ± 0,5

Underben och fot

9,0 ± 0,5

Totalvikt inklusive korrigeringsvikter

75,5 ± 1,0

Figur 1

Image

Figur 2

Image

| Figur 3 | Figur 4 |
| --- | --- |
| | |

Figur 3

Figur 4

Image

Image

Figur 5

Image

Figur 6

Image

| G | = | tyngdpunkt |
| --- | --- | --- |
| T | = | bålens referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje) |
| P | = | bäckenets referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje) |

G

=

tyngdpunkt

T

=

bålens referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje)

P

=

bäckenets referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje)

Mätningen av förskjutningen vid punkt P ska inte innefatta komposanter som roterar kring höftaxeln och runt en vertikal axel.

---

BILAGA 8

BESKRIVNING AV KURVAN FÖR VAGNENS RETARDATION ELLER ACCELERATION SOM FUNKTION AV TIDEN

I samtliga fall ska kalibrerings- och mätningsförfarandena stämma överens med de som definieras i den internationella standarden ISO 6487 (2002). Mätutrustningen ska uppfylla kraven på en datakanal med en kanalfrekvensklass (CFC) 60.

Definition av kurvorna

| Tid (ms) | Acceleration (g)
  Låga området | Acceleration (g)
  Höga området |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Tid (ms)

Acceleration (g)

Låga området

Acceleration (g)

Höga området

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Image

Det kompletterande segmentet (se punkt 7.7.4.2) gäller bara accelerationssläden.

---

BILAGA 9

ANVISNINGAR

Varje bilbälte ska åtföljas av anvisningar som omfattar följande punkter på det eller de språk som används i den medlemsstat där bilbältet ska bjudas ut till försäljning:

| 1. | Monteringsanvisningar (behövs inte om tillverkaren ska montera bilbältet) som anger för vilka fordonstyper enheten är lämplig och den riktiga metoden för att sätta fast anordningen i fordonet, samt en varning rörande skydd mot nötning av banden. |
| --- | --- |

1.

Monteringsanvisningar (behövs inte om tillverkaren ska montera bilbältet) som anger för vilka fordonstyper enheten är lämplig och den riktiga metoden för att sätta fast anordningen i fordonet, samt en varning rörande skydd mot nötning av banden.

| 2. | Bruksanvisningar (kan ingå i fordonets förarhandbok om tillverkaren monterar bilbältet) med de anvisningar som behövs för att säkerställa att användaren får så stor fördel som möjligt av bilbältet. Dessa anvisningar ska innehålla uppgifter om följande:






  a) | Betydelsen av att enheten används vid all färd med fordonet. |
| --- | --- | --- |

2.

Bruksanvisningar (kan ingå i fordonets förarhandbok om tillverkaren monterar bilbältet) med de anvisningar som behövs för att säkerställa att användaren får så stor fördel som möjligt av bilbältet. Dessa anvisningar ska innehålla uppgifter om följande:

a)

Betydelsen av att enheten används vid all färd med fordonet.

| b) | Det riktiga sättet att bära bältet och särskilt






  i) | den avsedda placeringen av låsbeslaget, |
| --- | --- | --- |

b)

Det riktiga sättet att bära bältet och särskilt

i)

den avsedda placeringen av låsbeslaget,

| ii) | nödvändigheten av att bältet är ordentligt åtdraget, |
| --- | --- |

ii)

nödvändigheten av att bältet är ordentligt åtdraget,

| iii) | rätt placering av banden och nödvändigheten av att dessa inte vrids, |
| --- | --- |

iii)

rätt placering av banden och nödvändigheten av att dessa inte vrids,

| iv) | vikten av att varje bälte används av enbart en åkande och i synnerhet att bältet inte får placeras runt ett barn som sitter i knäet på en passagerare. |
| --- | --- |

iv)

vikten av att varje bälte används av enbart en åkande och i synnerhet att bältet inte får placeras runt ett barn som sitter i knäet på en passagerare.

| c) | Metoden för att koppla ihop och koppla loss låsbeslaget. |
| --- | --- |

c)

Metoden för att koppla ihop och koppla loss låsbeslaget.

| d) | Metoden för manövrering av justeringsanordningen. |
| --- | --- |

d)

Metoden för manövrering av justeringsanordningen.

| e) | Metoden för manövrering av varje upprullningsdon som ingår i anordningen och metoden för att kontrollera att det har låsts. |
| --- | --- |

e)

Metoden för manövrering av varje upprullningsdon som ingår i anordningen och metoden för att kontrollera att det har låsts.

| f) | Rekommenderade metoder för rengöring av bältet och, vid behov, hopmontering efter rengöring. |
| --- | --- |

f)

Rekommenderade metoder för rengöring av bältet och, vid behov, hopmontering efter rengöring.

| g) | Behovet av att byta ut bilbältet då det har använts i en allvarlig olycka eller visar tecken på allvarlig nötning eller uppvisar brottytor, eller då visaren för ett bälte som är försett med en visuell visare för överbelastning visar att bältet inte lämpar sig för fortsatt användning eller då ett bälte är försett med en bältesförsträckare och denna har aktiverats. |
| --- | --- |

g)

Behovet av att byta ut bilbältet då det har använts i en allvarlig olycka eller visar tecken på allvarlig nötning eller uppvisar brottytor, eller då visaren för ett bälte som är försett med en visuell visare för överbelastning visar att bältet inte lämpar sig för fortsatt användning eller då ett bälte är försett med en bältesförsträckare och denna har aktiverats.

| h) | Att bältet inte får ändras eller modifieras på något sätt eftersom sådana ändringar kan göra bältet verkningslöst, och särskilt gäller att det ska finnas anvisningar som säkerställer riktig hopmontering där konstruktionen medger att delar tas isär. |
| --- | --- |

h)

Att bältet inte får ändras eller modifieras på något sätt eftersom sådana ändringar kan göra bältet verkningslöst, och särskilt gäller att det ska finnas anvisningar som säkerställer riktig hopmontering där konstruktionen medger att delar tas isär.

| i) | Att bältet är avsett att användas av en åkande med en vuxens kroppsbyggnad. |
| --- | --- |

i)

Att bältet är avsett att användas av en åkande med en vuxens kroppsbyggnad.

| j) | Förvaring av bältet då det inte används. |
| --- | --- |

j)

Förvaring av bältet då det inte används.

| 3. | För säkerhetsbälten försedda med ett upprullningsdon av typ 4N ska det i monteringsanvisningarna och på varje förpackning anges att det inte är lämpligt att montera detta bälte i motorfordon som används för transport av passagerare och inte har mer än nio säten, förarsätet inräknat. |
| --- | --- |

3.

För säkerhetsbälten försedda med ett upprullningsdon av typ 4N ska det i monteringsanvisningarna och på varje förpackning anges att det inte är lämpligt att montera detta bälte i motorfordon som används för transport av passagerare och inte har mer än nio säten, förarsätet inräknat.

| 4. | Tillverkaren/sökanden ska tillhandahålla installationskrav för konsumenten för alla fordon där grenrem kan användas. Tillverkare av fyrpunktsbälten ska föreskriva montering av extra förstärkningar för förankring av grenremmar och uppmana till att de monteras i alla fordon där montering är tillåten. |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren/sökanden ska tillhandahålla installationskrav för konsumenten för alla fordon där grenrem kan användas. Tillverkare av fyrpunktsbälten ska föreskriva montering av extra förstärkningar för förankring av grenremmar och uppmana till att de monteras i alla fordon där montering är tillåten.

---

BILAGA 10

DUBBEL LÅSBESLAGSPROVNING

Image

---

BILAGA 11

PROVNING AV NÖTNING OCH MIKROGLIDNING

Figur 1

Typ 1-förfarande

Exempel på provningsuppsättningar motsvarande typen av justeringsanordning.

Exempel a

Image

Exempel b

Image

Figur 2

Typ 2-förfarande

Image

Figur 3

Typ 3-förfarande och mikroglidprovning

Total rörelse: 300 ± 20 mm

Image

Lasten på 5 daN som anbringas på provanordningen ska styras vertikalt på ett sådant sätt att lasten förhindras att pendla och bältet att vrida sig.

Fästanordningen ska vara fastsatt i lasten på 5 daN på samma sätt som i ett fordon.

---

BILAGA 12

KORROSIONSPROVNING

1.   PROVNINGSUTRUSTNING

| 1.1 | Utrustningen ska bestå av en dimkammare, en saltlösningsbehållare, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, stöd för provexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och nödvändig manöverutrustning. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer ska vara valfria, förutsatt att provningsvillkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

1.1

Utrustningen ska bestå av en dimkammare, en saltlösningsbehållare, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, stöd för provexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och nödvändig manöverutrustning. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer ska vara valfria, förutsatt att provningsvillkoren är uppfyllda.

| 1.2 | Det är viktigt att se till att lösningsdroppar som samlas i kammarens tak eller hölje inte faller ned på provexemplaren. |
| --- | --- |

1.2

Det är viktigt att se till att lösningsdroppar som samlas i kammarens tak eller hölje inte faller ned på provexemplaren.

| 1.3 | Lösningsdroppar som faller ned från provexemplaren får inte återvända till behållaren och finfördelas på nytt. |
| --- | --- |

1.3

Lösningsdroppar som faller ned från provexemplaren får inte återvända till behållaren och finfördelas på nytt.

| 1.4 | Utrustningen får inte vara uppbyggd av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga. |
| --- | --- |

1.4

Utrustningen får inte vara uppbyggd av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga.

2.   PROVEXEMPLARENS PLACERING I DIMKAMMAREN

| 2.1 | Provexemplaren, utom upprullningsdon, ska hållas fast eller vara upphängda mellan 15° och 30° från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms på grundval av den mest framträdande yta som provas. |
| --- | --- |

2.1

Provexemplaren, utom upprullningsdon, ska hållas fast eller vara upphängda mellan 15° och 30° från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms på grundval av den mest framträdande yta som provas.

| 2.2 | Upprullningsdon ska hållas fast eller vara upphängda på ett sådant sätt att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning ska även vara vänd i denna huvudriktning. |
| --- | --- |

2.2

Upprullningsdon ska hållas fast eller vara upphängda på ett sådant sätt att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning ska även vara vänd i denna huvudriktning.

| 2.3 | Varje provexemplar ska vara placerat så att dimman tillåts lägga sig fritt på alla provexemplar. |
| --- | --- |

2.3

Varje provexemplar ska vara placerat så att dimman tillåts lägga sig fritt på alla provexemplar.

| 2.4 | Varje provexemplar ska vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provexemplar till ett annat. |
| --- | --- |

2.4

Varje provexemplar ska vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provexemplar till ett annat.

3.   SALTLÖSNING

| 3.1 | Saltlösningen ska framställas genom att 5 ± 1 massdelar natriumklorid löses upp i 95 delar destillerat vatten. Saltet ska vara natriumklorid som i det närmaste är fritt från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar. |
| --- | --- |

3.1

Saltlösningen ska framställas genom att 5 ± 1 massdelar natriumklorid löses upp i 95 delar destillerat vatten. Saltet ska vara natriumklorid som i det närmaste är fritt från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar.

| 3.2 | Lösningen ska vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde på 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 °C. |
| --- | --- |

3.2

Lösningen ska vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde på 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 °C.

4.   LUFTTILLFÖRSEL

Den tryckluft som tillförs munstycket(ena) för finfördelning av saltlösningen ska vara fri från olja och föroreningar och hålla ett tryck på 70–170 kN/m2.

5.   FÖRHÅLLANDEN I DIMKAMMAREN

| 5.1 | Dimkammarens exponeringszon ska hålla en temperatur på 35 ± 5 °C. Minst två rena dimbehållare ska vara placerade i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provexemplaren eller någon annan del samlas. Behållarna ska vara placerade nära provexemplaren, den ena så nära munstyckena som möjligt och den andra så långt bort som möjligt från munstyckena. Dimman ska vara sådan att i genomsnitt 1,0–2,0 ml lösning per timme samlas upp i varje behållare för varje 80 cm2 horisontell uppsamlingsyta vid mätning över minst 16 timmar. |
| --- | --- |

5.1

Dimkammarens exponeringszon ska hålla en temperatur på 35 ± 5 °C. Minst två rena dimbehållare ska vara placerade i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provexemplaren eller någon annan del samlas. Behållarna ska vara placerade nära provexemplaren, den ena så nära munstyckena som möjligt och den andra så långt bort som möjligt från munstyckena. Dimman ska vara sådan att i genomsnitt 1,0–2,0 ml lösning per timme samlas upp i varje behållare för varje 80 cm2 horisontell uppsamlingsyta vid mätning över minst 16 timmar.

| 5.2 | Munstycket eller munstyckena ska vara riktade eller avskärmade så att strålen inte träffar provexemplaren direkt. |
| --- | --- |

5.2

Munstycket eller munstyckena ska vara riktade eller avskärmade så att strålen inte träffar provexemplaren direkt.

---

BILAGA 13

ORDNING FÖR PROVNINGAR

| PUNKTER | PROVNING | PROVEXEMPLAR |
| --- | --- | --- |
| Bälte eller fasthållningsanordning nr | Band nr |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1 | Besiktning av bälte eller fasthållningsanordning | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21/2.22/6.2.2.2 | Besiktning av låsbeslag | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5 | Hållfasthetsprovning av låsbeslag | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3/7.5.1 | Hållfasthetsprovning av justeringsanordning (och då så är nödvändigt upprullningsdon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4/7.5.2 | Hållfasthetsprovning av fästen (och då så är nödvändigt upprullningsdon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3/7.5.3 | Köldprovning av låsbeslag | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4/7.5.4 | Köldprovning av styva delar | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6 | Enkelt att göra inställningar | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Behandling/provning av bälte eller fasthållningsanordning inför dynamisk provning: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Låsbeslagets uthållighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2 | De styva delarnas korrosionsbeständighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Behandling av upprullningsdon: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2 | Låsgräns | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4 | Upprullningskraft | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1 | Uthållighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2 | Korrosion | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3 | Damm | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2/7.4.2.3 | Provning av bandbredd | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Hållfasthetsprovning av band efter: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2 | Rumskonditionering | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2 | Ljusbehandling | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2 | Köldbehandling | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2 | Värmebehandling | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2 | Vattenbehandling | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3 | Provning av mikroglidning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2/7.4.1.6 | Nötningsprovning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1/7.7 | Dynamisk provning | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8 | Provning av låsbeslagets öppnande | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Bevarande av bandexemplar | | | | | | | | | | | | | | | | X |

PUNKTER

PROVNING

PROVEXEMPLAR

Bälte eller fasthållningsanordning nr

Band nr

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1

Besiktning av bälte eller fasthållningsanordning

X

2.21/2.22/6.2.2.2

Besiktning av låsbeslag

X

X

X

X

X

6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5

Hållfasthetsprovning av låsbeslag

X

6.2.3.3/7.5.1

Hållfasthetsprovning av justeringsanordning (och då så är nödvändigt upprullningsdon)

X

6.2.4/7.5.2

Hållfasthetsprovning av fästen (och då så är nödvändigt upprullningsdon)

X

6.2.2.3/7.5.3

Köldprovning av låsbeslag

X

X

6.2.1.4/7.5.4

Köldprovning av styva delar

X

X

6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6

Enkelt att göra inställningar

X

Behandling/provning av bälte eller fasthållningsanordning inför dynamisk provning:

6.2.2.4

Låsbeslagets uthållighet

X

X

6.2.1.2/7.2

De styva delarnas korrosionsbeständighet

X

X

Behandling av upprullningsdon:

6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2

Låsgräns

X

X

6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4

Upprullningskraft

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1

Uthållighet

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2

Korrosion

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3

Damm

X

X

6.3.1.2/7.4.2.3

Provning av bandbredd

X

X

Hållfasthetsprovning av band efter:

6.3.2/7.4.1.1/7.4.2

Rumskonditionering

X

X

6.3.3/7.4.1.2/7.4.2

Ljusbehandling

X

X

6.3.3/7.4.1.3/7.4.2

Köldbehandling

X

X

6.3.3/7.4.1.4/7.4.2

Värmebehandling

X

X

6.3.3/7.4.1.5/7.4.2

Vattenbehandling

X

X

6.2.3.2/7.3

Provning av mikroglidning

X

X

6.4.2/7.4.1.6

Nötningsprovning

X

X

6.4.1/7.7

Dynamisk provning

X

X

6.2.2.5/6.2.2.7/7.8

Provning av låsbeslagets öppnande

X

X

7.1.4

Bevarande av bandexemplar

X

---

BILAGA 14

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   PROVNINGAR

Säkerhetsbälten ska uppfylla de krav som ligger till grund för följande provningar:

1.1   Kontroll av låsgräns och nödlåsande upprullningsdons uthållighet

Enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2 i den mest ogynnsamma riktningen efter att ha genomgått den uthållighetsprovning som beskrivs i punkterna 7.6.1, 7.2 och 7.6.3 enligt kraven i punkt 6.2.5.3.5 i dessa föreskrifter.

1.2   Kontroll av automatiskt låsande upprullningsdons uthållighet

Enligt bestämmelserna i punkt 7.6.1, kompletterat med provningarna i punkterna 7.2 och 7.6.3, vilket är ett krav enligt punkt 6.2.5.2.3 i dessa föreskrifter.

1.3   Provning av bandens styrka efter behandling

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.4.2 efter behandling enligt kraven i punkterna 7.4.1.1–7.4.1.5 i dessa föreskrifter.

1.3.1   Provning av bandens styrka efter nötning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.4.2 efter behandling enligt de krav som beskrivs i punkt 7.4.1.6 i dessa föreskrifter.

1.4   Provning av mikroglidning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.3 i dessa föreskrifter.

1.5   Provning av de styva delarna

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.5 i dessa föreskrifter.

1.6   Kontroll av prestandakraven för säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen när det genomgår den dynamiska provningen

1.6.1   Provningar med behandling

| 1.6.1.1 | Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett nödlåsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 45 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.1.1

Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett nödlåsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 45 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter.

| 1.6.1.2 | Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 10 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.1.2

Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 10 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter.

| 1.6.1.3 | Statiska bälten: enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, på ett bälte som tidigare har utsatts för den provning som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4 och 7.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.1.3

Statiska bälten: enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, på ett bälte som tidigare har utsatts för den provning som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4 och 7.2 i dessa föreskrifter.

1.6.2   Provning utan behandling

Enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSFREKVENS OCH RESULTAT

2.1   Provningar enligt de krav som anges i punkterna 1.1 till 1.5 i denna bilaga ska göras på ett statistiskt kontrollerat och slumpmässigt urval i enlighet med något av de ordinarie förfarandena för kvalitetssäkring.

2.1.1   För nödlåsande upprullningsdon ska dessutom samtliga enheter kontrolleras

| 2.1.1.1 | antingen enligt villkoren i punkterna 7.6.2.1 och 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen enligt punkt 7.6.2.1.2, varvid provningsresultaten ska uppfylla bestämmelserna i punkterna 6.2.5.3.1.1 och 6.2.5.3.3 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.1.1.1

antingen enligt villkoren i punkterna 7.6.2.1 och 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen enligt punkt 7.6.2.1.2, varvid provningsresultaten ska uppfylla bestämmelserna i punkterna 6.2.5.3.1.1 och 6.2.5.3.3 i dessa föreskrifter,

| 2.1.1.2 | eller enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2.3 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen, dock med villkoret att lutningshastigheten kan vara större än den föreskrivna, förutsatt att det inte påverkar provningsresultaten, och provningsresultaten ska uppfylla kraven i punkt 6.2.5.3.1.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1.1.2

eller enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2.3 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen, dock med villkoret att lutningshastigheten kan vara större än den föreskrivna, förutsatt att det inte påverkar provningsresultaten, och provningsresultaten ska uppfylla kraven i punkt 6.2.5.3.1.4 i dessa föreskrifter.

2.2   När det gäller överensstämmelse med den dynamiska provningen enligt punkt 1.6 i denna bilaga ska denna genomföras med en minsta frekvens på följande:

2.2.1   Provningar med behandling

| 2.2.1.1 | Bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon | om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten ska 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1

Bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon

om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten ska 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka,

| | om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten ska 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism (1), |
| --- | --- |

om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten ska 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism (1),

genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.1.1 i denna bilaga.

| 2.2.1.2 | Bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten | om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten ska 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2

Bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten

om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten ska 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka,

| | om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten ska 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 per år, |
| --- | --- |

om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten ska 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 per år,

genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.1.2 respektive 1.6.1.3 i denna bilaga.

2.2.2   Provningar utan behandling

| 2.2.2.1 | För bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon ska följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2:






  2.2.2.1.1 | För en produktion av minst 5 000 bälten per dag: 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje slag av låsningsmekanism. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

För bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon ska följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2:

2.2.2.1.1

För en produktion av minst 5 000 bälten per dag: 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje slag av låsningsmekanism.

| 2.2.2.1.2 | För en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

För en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism.

| 2.2.2.2 | För bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten ska följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2:






  2.2.2.2.1 | För en produktion av minst 5 000 bälten per dag:, 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje godkänd typ. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2

För bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten ska följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2:

2.2.2.2.1

För en produktion av minst 5 000 bälten per dag:, 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje godkänd typ.

| 2.2.2.2.2 | För en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje godkänd typ. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2

För en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje godkänd typ.

2.2.3   Resultat

Provningsresultat ska uppfylla de krav som anges i punkt 6.4.1.3.1 i dessa föreskrifter.

Provdockans förskjutning framåt kan kontrolleras med avseende på punkt 6.4.1.3.2 i dessa föreskrifter (eller punkt 6.4.1.4 i tillämpliga fall) under en provning som genomförs med behandling enligt punkt 1.6.1 i denna bilaga genom en förenklad, anpassad metod.

| 2.2.3.1 | För godkännanden enligt punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter och punkt 1.6.1 i denna bilaga anges endast att ingen del av bältet får skadas eller kopplas ur och att en hastighet på 24 km/tim för bröstreferenspunkten vid en förskjutning på 300 mm inte får överskridas. |
| --- | --- |

2.2.3.1

För godkännanden enligt punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter och punkt 1.6.1 i denna bilaga anges endast att ingen del av bältet får skadas eller kopplas ur och att en hastighet på 24 km/tim för bröstreferenspunkten vid en förskjutning på 300 mm inte får överskridas.

2.3   Om ett provexemplar inte godkänns vid en viss provning som det genomgått ska en ny provning enligt samma krav utföras på minst tre andra provexemplar. För dynamiska provningar gäller att om ett av de sistnämnda inte godkänns vid provningen ska innehavaren av godkännandet eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud underrätta den behöriga myndighet som har beviljat typgodkännandet om vilka åtgärder som vidtagits för att återställa produktionsöverensstämmelsen.

---

(1)  Med ”slag av låsningsmekanism” menas i denna bilaga nödlåsande upprullningsdon vars mekanism endast skiljer sig åt i avkänningsanordningens stigningsvinkel(vinklar) med avseende på fordonets system av referensaxlar.

---

BILAGA 15

FÖRFARANDE FÖR FASTSTÄLLANDE AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL FÖR SITTPLATSER I MOTORFORDON

1.   SYFTE

Det förfarande som beskrivs i denna bilaga används för att fastställa H-punktens läge och den faktiska bröstkorgsvinkeln för en eller flera sittplatser i ett motorfordon och för att kontrollera förhållandet mellan de uppmätta uppgifterna och de konstruktionsuppgifter som lämnats av fordonstillverkaren (1).

2.   DEFINITIONER

2.1   referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats:

2.2   tredimensionell H-punktsmaskin (3-D H-maskin): den anordning som används för att bestämma H-punkter och faktiska bröstkorgsvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

2.3   H-punkt: skärningspunkten för bröstkorg och lår på den tredimensionella H-punktsapparaten som installerats i fordonssätet i enlighet med punkt 4 nedan. H-punkten är belägen mitt på anordningens mittlinje som ligger mellan H-punktens syftningsknappar på vardera sidan av 3D H-maskinen. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (toleranser, se punkt 3.2.2). När H-punkten väl har bestämts enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4 anses H-punkten vara orörlig i förhållande till uppbyggnaden av säteskudde och flyttas tillsammans med den när sätets inställningar ändras.

2.4   R-punkt eller sittreferenspunkt: en punkt i utformningen av varje sittläge som anges av fordonstillverkaren och bestäms i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

2.5   bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3-D H-apparatens sond med sonden i fullt tillbakaskjutet läge.

2.6   faktisk bröstkorgsvinkel: vinkel som med hjälp av 3D H-maskinens ryggvinkelskvadrant mäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen. Den faktiska bröstkorgsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln (toleranser, se punkt 3.2.2).

2.7   konstruktionsmässigt bestämd bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgslinjen på en position som motsvarar den beräknade position för sätets ryggstöd som bestämts av fordonstillverkaren.

2.8   passagerarens centrumplan (C/LO): mittplanet för 3-D H-apparaten på varje avsett sittläge. Det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets centrumplan med passagerarens centrumplan. För andra säten anges passagerarens centrumplan av tillverkaren.

2.9   tredimensionellt referenssystem: ett system enligt beskrivningen i tillägg 2 till denna bilaga.

2.10   referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets chassi som anges av tillverkaren.

2.11   fordonets mätinställning: fordonets position såsom denna bestäms av referenspunkternas koordinater i det tredimensionella referenssystemet.

3.   KRAV

3.1   Inlämning av uppgifter

För varje sittläge där referensuppgifter krävs för att visa att kraven enligt dessa föreskrifter är uppfyllda, ska alla eller ett lämpligt urval av följande uppgifter lämnas in i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1 | R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2 | Den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.1.2

Den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln.

| 3.1.3 | Alla uppgifter som krävs för att ställa in sätet (om det är inställbart) till den mätposition som anges i punkt 4.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla uppgifter som krävs för att ställa in sätet (om det är inställbart) till den mätposition som anges i punkt 4.3 nedan.

3.2   Förhållandet mellan mätuppgifter och konstruktionsspecifikationer.

| 3.2.1 | H-punktens koordinater och värdet på den faktiska bröstkorgsvinkel som erhålls med förfarandet i punkt 4 nedan ska jämföras med R-punktens koordinater respektive det värde för den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.1

H-punktens koordinater och värdet på den faktiska bröstkorgsvinkel som erhålls med förfarandet i punkt 4 nedan ska jämföras med R-punktens koordinater respektive det värde för den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln som anges av fordonstillverkaren.

| 3.2.2 | De relativa värdena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruktionsmässigt bestämda och den faktiska bröstkorgsvinkeln ska anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, som den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker med mer än 5° från den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.2.2

De relativa värdena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruktionsmässigt bestämda och den faktiska bröstkorgsvinkeln ska anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, som den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker med mer än 5° från den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln.

| 3.2.3 | Om dessa villkor är uppfyllda ska R-punkten och den beräknade bröstkorgsvinkeln användas för att visa att bestämmelserna i dessa föreskrifter efterlevs. |
| --- | --- |

3.2.3

Om dessa villkor är uppfyllda ska R-punkten och den beräknade bröstkorgsvinkeln användas för att visa att bestämmelserna i dessa föreskrifter efterlevs.

| 3.2.4 | Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan ska H-punkten och den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten av två av dessa tre mätningar uppfyller kraven ska villkoren i punkt 3.2.3 tillämpas. |
| --- | --- |

3.2.4

Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan ska H-punkten och den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten av två av dessa tre mätningar uppfyller kraven ska villkoren i punkt 3.2.3 tillämpas.

| 3.2.5 | Om resultaten av minst två av de tre mätningar som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan eller om kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren har underlåtit att tillhandahålla uppgifter om R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln, ska centroiden för de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet av de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla fall där R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln nämns i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.5

Om resultaten av minst två av de tre mätningar som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan eller om kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren har underlåtit att tillhandahålla uppgifter om R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln, ska centroiden för de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet av de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla fall där R-punkten eller den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln nämns i dessa föreskrifter.

4.   FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL

4.1   Fordonet ska förbehandlas enligt tillverkarens gottfinnande vid en temperatur på 20 ± 10 °C för att se till att sätets material har uppnått rumstemperatur. Om det aldrig har suttit någon i sätet ska en person eller en anordning som väger 70–80 kg två gånger sitta i sätet under en minut för att mjuka upp kudden och ryggstödet. På tillverkarens begäran ska samtliga säten förbli obelastade under minst 30 minuter innan 3-D H-maskinen installeras.

4.2   Fordonet ska ha den mätinställning som föreskrivs i punkt 2.11.

4.3   Sätet ska, om det är inställbart, först ställas i sitt bakersta normala kör- eller åkläge enligt tillverkarens anvisningar med beaktande endast av sätets inställning i längdled och med uteslutande av rörelser av sätet för andra syften än normala kör- eller åklägen. Om det finns andra inställningsmöjligheter (vertikalinställning, vinkelinställning, ryggstöd osv.) ska dessa ställas i det läge som anges av fordonstillverkaren. För säten med fjädring ska vertikalläget låsas fast i ett läge som motsvarar ett normal körläge enligt tillverkarens anvisningar.

4.4   Det område av sittläget som kommer i kontakt med 3-D H-maskinen ska vara täckt av en bomullslärft, med tillräcklig storlek och lämplig vävnad, vilken beskrivs som en vanlig bomullsväv med 18,9 trådar per cm2 och vikten 0,228 kg/m2 eller stickat tyg eller fibertyg med likvärdiga egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet ska det golv på vilket sätet placeras ha samma grundläggande egenskaper (2) som golvet i det fordon i vilket sätet är avsett att användas.

4.5   3D H-maskinens sätes- och rygganordning placeras så att passagerarens mittplan sammanfaller med 3D H-maskinens mittplan. På tillverkarens begäran kan 3-D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3-D H-maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3-D H-maskinen står rakt.

4.6   Sätt fast fot- och underbensdelar i sätesenheten, antingen var för sig eller genom att använda T-stången och den monterade underbensdelen. En linje genom H-punktens siktknappar ska vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan.

4.7   Justera fot- och benlägen för 3D H-maskinen enligt följande:

4.7.1   Avsett sittläge: förare och yttre passagerare fram

| 4.7.1.1 | Både fot- och benenheter ska föras framåt så att fötterna intar en naturlig ställning på golvet, om det är nödvändigt mellan pedalerna. Om möjligt ska vänsterfoten placeras ungefär lika långt till vänster om 3D H-apparatens centrumplan som högerfoten är placerad åt höger. Det vattenpass som kontrollerar 3D H-maskinens tvärgående placering inställs horisontellt genom att sittplattan vid behov justeras eller genom att ben- och fotenheterna flyttas bakåt. Linjen genom H-punktens siktknappar ska hållas vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Både fot- och benenheter ska föras framåt så att fötterna intar en naturlig ställning på golvet, om det är nödvändigt mellan pedalerna. Om möjligt ska vänsterfoten placeras ungefär lika långt till vänster om 3D H-apparatens centrumplan som högerfoten är placerad åt höger. Det vattenpass som kontrollerar 3D H-maskinens tvärgående placering inställs horisontellt genom att sittplattan vid behov justeras eller genom att ben- och fotenheterna flyttas bakåt. Linjen genom H-punktens siktknappar ska hållas vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan.

| 4.7.1.2 | Flytta vänsterfoten tills den får stöd om vänster ben inte kan hållas parallellt med höger ben och vänsterfoten inte stöds av uppbyggnaden. Siktknapparnas inriktning ska bibehållas. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Flytta vänsterfoten tills den får stöd om vänster ben inte kan hållas parallellt med höger ben och vänsterfoten inte stöds av uppbyggnaden. Siktknapparnas inriktning ska bibehållas.

4.7.2   Avsett sittläge: yttre bak

För baksäten eller extra säten placeras benen enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då kommer att vila på delar av golvet som inte har samma höjd ska den fot som först kommer i kontakt med sätet framför tjäna som referens och den andra foten ska arrangeras så att det vattenpass som visar sätets inriktning i tvärled i anordningen visar horisontalläge.

4.7.3   Andra avsedda sittlägen:

Det allmänna förfarande som anges i punkt 4.7.1 ovan ska följas, med undantag av att fötterna ska placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar.

4.8   Anbringa underbenens och lårens vikter och rikta in 3D H-maskinen.

4.9   Luta ryggplattan framåt mot det främre stoppet och avlägsna 3D H-maskinen från ryggstödet med hjälp av T-stången. Återställ 3D H-maskinen på sätet med en av följande metoder:

4.9.1   Tillämpa följande förfarande om 3D H-maskinen har en benägenhet att glida bakåt. Låt 3D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen berör ryggstödet. Ändra underbenets placering om det behövs.

4.9.2   Om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande. Skjut 3-D H-apparaten bakåt genom att anbringa en belastning för horisontell rörelse bakåt på T-stången tills sätesplattan kommer i kontakt med ryggplattan (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

4.10   Anbringa en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryggplatta vid skärningspunkten för höftvinkelkvadranten och T-stångens hus. Belastningens riktning ska hållas längs en linje som passerar genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför T-stångens hus (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Därefter ska ryggplattan försiktigt föras tillbaka till ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt.

4.11   Installera höger och vänster stussvikter och därefter, växelvis, de åtta bålvikterna. Håll 3-D H-maskinen vågrätt.

4.12   Luta ryggplattan framåt för att avlägsna trycket mot ryggstödet. Gunga 3D H-maskinen sidledes i en båge på 10° (5° åt vartdera hållet om det vertikala mittplanet) under tre fullständiga cykler för att avlägsna all ansamlad friktion mellan 3D H-maskinen och sätet.

Under gungningsrörelsen kan 3D H-maskinens T-stång tendera att avvika från den angivna horisontella och vertikala inriktningen. T-stången ska därför hållas stilla genom att en lämplig sidokraft tillförs under gungningsrörelserna. Försiktighet ska iakttas vid hållandet av T-stången och vid gungningen av 3D H-maskinen för att säkerställa att inga oavsiktliga yttre krafter tillförs i vertikal riktning eller framåt och bakåt.

3-D H-maskinens fötter får inte hållas tillbaka eller hållas fast under denna fas. Om fötterna ändrar läge ska de för tillfället tillåtas att stanna kvar i det läget.

Fäll försiktigt tillbaka ryggplattan mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen intar nolläge. Om fötterna rört sig under gungningen av 3D H-maskinen ska de återföras i sina lägen enligt följande:

| | Lyft växelvis upp varje fot från golvet så lite som möjligt tills foten inte längre rör sig. Under dessa lyft ska fötterna kunna vridas och inga belastningar framåt eller i sidled får anbringas. När varje fot sätts tillbaka i nedläget ska hälen vara i kontakt med den uppbyggnad som konstruerats för detta ändamål. |
| --- | --- |

Lyft växelvis upp varje fot från golvet så lite som möjligt tills foten inte längre rör sig. Under dessa lyft ska fötterna kunna vridas och inga belastningar framåt eller i sidled får anbringas. När varje fot sätts tillbaka i nedläget ska hälen vara i kontakt med den uppbyggnad som konstruerats för detta ändamål.

| | Kontrollera att sidovattenpasset står i nolläge. Anbringa om nödvändigt en tillräckligt stor belastning i sidled på ryggplattans översida för att bringa 3-D H-apparatens sätesplatta i vågrät läge på sätet. |
| --- | --- |

Kontrollera att sidovattenpasset står i nolläge. Anbringa om nödvändigt en tillräckligt stor belastning i sidled på ryggplattans översida för att bringa 3-D H-apparatens sätesplatta i vågrät läge på sätet.

4.13   Håll i T-stången för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:

| a) | återför ryggdelen till ryggstödet, |
| --- | --- |

a)

återför ryggdelen till ryggstödet,

| b) | anbringa och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad belastning, som inte får överstiga 25 N, på ryggvinkelstången vid en höjd ungefär vid bålvikternas medelpunkt tills höftvinkelkvadranten visar att en stabil position har uppnåtts när belastningen har frigjorts. För att säkerställa att inga yttre nedåt- eller sidoriktade krafter tillförs 3D H-maskinen ska försiktighet iakttas. Om det behövs ännu en nivåjustering av 3-D H-apparaten ska ryggplattan vridas framåt och åter ställas i vågrätt läge, varefter förfarandet i punkt 4.12 upprepas. |
| --- | --- |

b)

anbringa och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad belastning, som inte får överstiga 25 N, på ryggvinkelstången vid en höjd ungefär vid bålvikternas medelpunkt tills höftvinkelkvadranten visar att en stabil position har uppnåtts när belastningen har frigjorts. För att säkerställa att inga yttre nedåt- eller sidoriktade krafter tillförs 3D H-maskinen ska försiktighet iakttas. Om det behövs ännu en nivåjustering av 3-D H-apparaten ska ryggplattan vridas framåt och åter ställas i vågrätt läge, varefter förfarandet i punkt 4.12 upprepas.

4.14   Utför alla mätningar:

4.14.1   H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

4.14.2   Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med sonden i sitt bakersta läge.

4.15   Om man vill göra om installationen av 3-D H-apparaten ska sätet vara obelastat under minst 30 minuter innan detta görs. 3-D H-maskinen bör inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som behövs för att genomföra provningen.

4.16   Om sätena i samma rad kan anses likadana (bänksäte, identiska säten osv.) ska endast en H-punkt och en faktisk bröstkorgsvinkel bestämmas för varje sätesrad där den 3D H-maskin som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga placerats på en plats som anses representativ för raden. Denna plats ska

| 4.16.1 | för framsäten vara förararsätet, |
| --- | --- |

4.16.1

för framsäten vara förararsätet,

| 4.16.2 | för en eller flera rader av baksäten vara ett yttre säte. |
| --- | --- |

4.16.2

för en eller flera rader av baksäten vara ett yttre säte.

---

(1)  För alla sittplatser utom framsäten där H-punkten inte kan fastställas med den tredimensionella H-punktmaskinen eller andra förfaranden, får den R-punkt som tillverkaren angett användas som referens enligt den behöriga myndighetens gottfinnande.

(2)  Lutningsvinkel, höjdskillnad med ett säte monterat, yta.

Tillägg 1

BESKRIVNING AV DEN TREDIMENSIONELLA H-PUNKTSMASKINEN
   (1)

(3-D H-maskin)

1.   RYGG- OCH SÄTESPLÅTAR

Rygg- och sätesplåtar är tillverkade i förstärkt plast och metall. De efterliknar människans bröstkorg och lår och är mekaniskt länkade vid H-punkten. En kvadrant är fäst i apparaten vid H-punkten för att mäta den faktiska bröstkorgsvinkeln. En inställbar lårstång, fäst i sätesplåten, bestämmer lårens centrumlinje och fungerar som baslinje för höftvinkelkvadranten.

2.   DELAR I KROPP OCH BEN

Underbenssegmenten är anslutna till sätesplåten vid T-stången som förbinder knäna och är en förlängning i sidled av den inställbara lårstången. Kvadranter är inbyggda i underbenssegmenten för att mäta knävinklarna. Sko- och fotenheter är kalibrerade för att mäta fotvinkeln. Maskinen riktas in i rummet med två vattenpass. Vikter för kroppsdelar placeras vid motsvarande tyngdpunkter för att ge en inträngning i sätet som motsvarar en man med vikten 76 kg. Alla leder i 3-D H-maskinen ska kontrolleras så att de kan röra sig fritt utan påfallande friktion.

Figur 1

3D H-maskinens delar

Image

Figur 2

Mått för delar i 3-D H-maskinen och viktfördelning

Image

---

(1)  För detaljer om 3D H-maskinens konstruktion hänvisas till Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, FÖRENTA STATERNA.

Maskinen överensstämmer med den som beskrivs i standarden ISO 6549:1980.

Tillägg 2

TREDIMENSIONELLT REFERENSSYSTEM

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre ortogonala plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre ortogonala plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur) (1).

| 2. | Fordonets mätinställning fastställs genom att fordonet placeras på stödytan så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätinställning fastställs genom att fordonet placeras på stödytan så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som angetts av tillverkaren.

| 3. | R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som angetts av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.

R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som angetts av fordonstillverkaren.

Figur

Tredimensionellt referenssystem

Image

---

(1)  Referenssystemet motsvarar standarden ISO 4130:1978.

Tillägg 3

REFERENSUPPGIFTER FÖR SITTPLATSER

1.   KODNING AV REFERENSUPPGIFTER

Referensuppgifter listas efter varandra för varje sittläge. Sittplatser identifieras med hjälp av en tvåställig kod. Den första enheten är en arabisk siffra, som betecknar sätesraden räknat framifrån i fordonet. Den andra enheten är en versal bokstav, som betecknar sittlägets plats i en rad, sett i fordonets rörelseriktning framåt. Följande bokstäver ska användas:

| L | = | vänster |
| --- | --- | --- |
| C | = | mitt |
| R | = | höger |

L

=

vänster

C

=

mitt

R

=

höger

2.   BESKRIVNING AV FORDONETS MÄTINSTÄLLNING

2.1   Referenspunkternas koordinater

X ...

Y ...

Z ...

3.   LISTA ÖVER REFERENSUPPGIFTER

3.1   Sittläge: ...

3.1.1   R-punktens koordinater

X ...

Y ...

Z ...

3.1.2   Konstruktionsmässigt bestämd bröstkorgsvinkel: ...

3.1.3   Specifikationer för sätesinställning (1)

horisontellt: ...

vertikalt: ...

vinkel: ...

bröstkorgsvinkel: ...

Observera: Ange referensuppgifter för flera sittplatser under punkterna 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 16

MINIMIKRAV FÖR SÄKERHETSBÄLTEN OCH UPPRULLNINGSDON

| Fordonskategori | Framåtvända säten | Bakåtvända
  säten |
| --- | --- | --- |
| Yttre sittplatser | Mittsittplatser |
| Fram | Andra än fram | Fram | Andra än fram |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 ≤ 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | Punkt 8.1.2.1, höftbälte tillåtet om sätet sitter innanför passage | Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger i referenszonen | | |
| N2
  N3 | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m, Ar4Nm (*) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, eller A, Ar4m, Ar4Nm (*) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger i referenszonen och för förarsätet | | Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger i referens-zonen | | |
| A: | trepunktsbälten (höftbälte och diagonalbälte) |
| 3: | automatiskt låsande upprullningsdon |
| (*) | hänvisar till punkt 8.1.6 i dessa föreskrifter () |
| B: | 2-punktsbälte (höftbälte) |
| 4: | nödlåsande upprullningsdon |
| Ø: | hänvisar till punkt 8.1.2.1 i dessa föreskrifter |
| r: | upprullningsdon |
| N: | högre responströskel |
| •: | hänvisar till punkt 8.1.7 i dessa föreskrifter () |
| m: | nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion
  (se föreskrifter nr 16, punkterna 2.14.3 och 2.14.5) |

Fordonskategori

Framåtvända säten

Bakåtvända

säten

Yttre sittplatser

Mittsittplatser

Fram

Andra än fram

Fram

Andra än fram

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 ≤ 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punkt 8.1.2.1, höftbälte tillåtet om sätet sitter innanför passage

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger i referenszonen

N2

N3

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m, Ar4Nm (*)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, eller A, Ar4m, Ar4Nm (*)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger i referenszonen och för förarsätet

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger i referens-zonen

A:

trepunktsbälten (höftbälte och diagonalbälte)

3:

automatiskt låsande upprullningsdon

(*)

hänvisar till punkt 8.1.6 i dessa föreskrifter ()

B:

2-punktsbälte (höftbälte)

4:

nödlåsande upprullningsdon

Ø:

hänvisar till punkt 8.1.2.1 i dessa föreskrifter

r:

upprullningsdon

N:

högre responströskel

•:

hänvisar till punkt 8.1.7 i dessa föreskrifter ()

m:

nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion

(se föreskrifter nr 16, punkterna 2.14.3 och 2.14.5)

| Observera: | Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ, förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.
  Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14 (rättelse till supplement 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt). |
| --- | --- |

Observera:

Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ, förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.

Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14 (rättelse till supplement 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt).

---

(1)  Rättelse till supplement 12 till ändringsserie 04, tillämplig direkt.

(2)  Rättelse till revision 4, tillämplig direkt.

| Observera: | Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ, förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.
  Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14 (rättelse till supplement 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt). |
| --- | --- |

Observera:

Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ, förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.

Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14 (rättelse till supplement 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt).

---

BILAGA 17

KRAV FÖR MONTERING AV SÄKERHETSBÄLTEN OCH FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR VUXNA PASSAGERARE I MOTORFORDON I FRAMÅTRIKTADE SÄTEN SAMT FÖR MONTERING AV ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

1.   FÖRENLIGHET MED FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

| 1.1 | Fordonstillverkaren ska i fordonsmanualen inkludera råd om varje passagerarplats lämplighet för barn upp till 12 års ålder (eller upp till längden 1,5 m) eller montering av fasthållningsanordningar för barn. Denna information ska tillhandahållas på det nationella språket eller på minst ett av de nationella språken i det land i vilket fordonet bjuds ut till försäljning.
  För varje framåtvänd passagerarplats och för varje Isofix-läge ska tillverkaren antingen






  a) | ange att sittläget är lämpligt för fasthållningsanordningar för barn av kategorin ”universal” (se punkt 1.2 nedan), |
| --- | --- | --- |

1.1

Fordonstillverkaren ska i fordonsmanualen inkludera råd om varje passagerarplats lämplighet för barn upp till 12 års ålder (eller upp till längden 1,5 m) eller montering av fasthållningsanordningar för barn. Denna information ska tillhandahållas på det nationella språket eller på minst ett av de nationella språken i det land i vilket fordonet bjuds ut till försäljning.

För varje framåtvänd passagerarplats och för varje Isofix-läge ska tillverkaren antingen

a)

ange att sittläget är lämpligt för fasthållningsanordningar för barn av kategorin ”universal” (se punkt 1.2 nedan),

| b) | ange om Isofix-läget är lämpligt för Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” (se punkt 1.2 nedan), |
| --- | --- |

b)

ange om Isofix-läget är lämpligt för Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” (se punkt 1.2 nedan),

| c) | tillhandahålla en förteckning över fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det sittläget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för, |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla en förteckning över fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det sittläget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för,

| d) | tillhandahålla en förteckning över Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det Isofix-läget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp och vilken Isofix-storleksklass Isofix-fasthållningsanordningen är avsedd för, |
| --- | --- |

d)

tillhandahålla en förteckning över Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det Isofix-läget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp och vilken Isofix-storleksklass Isofix-fasthållningsanordningen är avsedd för,

| e) | tillhandahålla en inbyggd fasthållningsanordning för barn, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för och motsvarande konfiguration(er), |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla en inbyggd fasthållningsanordning för barn, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för och motsvarande konfiguration(er),

| f) | tillhandahålla varje kombination av a), b), c), d) och e), |
| --- | --- |

f)

tillhandahålla varje kombination av a), b), c), d) och e),

| g) | ange vilken viktgrupp/vilka viktgrupper av barn som inte får transporteras i det sittläget. |
| --- | --- |

g)

ange vilken viktgrupp/vilka viktgrupper av barn som inte får transporteras i det sittläget.

Om ett sittläge bara är lämpligt att användas med en framåtvänd fasthållningsanordning för barn ska detta anges.

Tabeller i lämpligt format för dessa uppgifter finns i tillägg 3 till denna bilaga.

| 1.2 | Med en fasthållningsanordning för barn eller Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” avses en fasthållningsanordning som blivit godkänd för kategorin ”universal” enligt föreskrifter nr 44, supplement 5 till ändringsserie 03. Sittlägen eller Isofix-lägen som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för montering av fasthållningsanordningar för barn eller Isofix-fasthållningsanordningar för barn ska uppfylla kraven i tillägg 1 eller 2 till denna bilaga. I förekommande fall ska eventuella begränsningar för samtidig användning i intill varandra liggande lägen för Isofix-fashållningsanordningar för barn och/eller mellan Isofix-lägen och sittlägen för vuxna anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.2

Med en fasthållningsanordning för barn eller Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” avses en fasthållningsanordning som blivit godkänd för kategorin ”universal” enligt föreskrifter nr 44, supplement 5 till ändringsserie 03. Sittlägen eller Isofix-lägen som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för montering av fasthållningsanordningar för barn eller Isofix-fasthållningsanordningar för barn ska uppfylla kraven i tillägg 1 eller 2 till denna bilaga. I förekommande fall ska eventuella begränsningar för samtidig användning i intill varandra liggande lägen för Isofix-fashållningsanordningar för barn och/eller mellan Isofix-lägen och sittlägen för vuxna anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

Tillägg 1

BESTÄMMELSER FÖR MONTERING AV FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN I KATEGORIN ”UNIVERSAL”, MONTERADE TILLSAMMANS MED FORDONETS SÄKERHETSBÄLTEN

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma huruvida sittlägen lämpar sig för montering av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal”. |
| --- | --- |

1.1

Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma huruvida sittlägen lämpar sig för montering av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal”.

| 1.2 | Provningarna kan utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet. |
| --- | --- |

1.2

Provningarna kan utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

| 2.1 | Ställ sätet i fullt tillbakaskjutet och lägsta läge. |
| --- | --- |

2.1

Ställ sätet i fullt tillbakaskjutet och lägsta läge.

| 2.2 | Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas. |
| --- | --- |

2.2

Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

| 2.3 | Ställ axelfästet i det lägsta läget. |
| --- | --- |

2.3

Ställ axelfästet i det lägsta läget.

| 2.4 | Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden. |
| --- | --- |

2.4

Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden.

| 2.5 | Placera fixturen (enligt beskrivningen i figur 1 till detta tillägg) på sätet. |
| --- | --- |

2.5

Placera fixturen (enligt beskrivningen i figur 1 till detta tillägg) på sätet.

| 2.6 | Om sittläget är avsett för en framåt- eller bakåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. Om sittläget endast är avsett för en framåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. |
| --- | --- |

2.6

Om sittläget är avsett för en framåt- eller bakåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. Om sittläget endast är avsett för en framåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10.

| 2.6.1 | Ordna säkerhetsbältet runt fixturen i ungefär det korrekta läge som visas i figur 2 och 3, och koppla därefter låsbeslaget. |
| --- | --- |

2.6.1

Ordna säkerhetsbältet runt fixturen i ungefär det korrekta läge som visas i figur 2 och 3, och koppla därefter låsbeslaget.

| 2.6.2 | Ordna säkerhetsbältet i ungefär det korrekta läge runt den nedre delen av fixturen med en radie på 150 mm som visas i figur 3, och koppla därefter låsbeslaget. |
| --- | --- |

2.6.2

Ordna säkerhetsbältet i ungefär det korrekta läge runt den nedre delen av fixturen med en radie på 150 mm som visas i figur 3, och koppla därefter låsbeslaget.

| 2.7 | Se till att fixturen placeras med sin centrumlinje på sittlägets skenbara centrumlinje ± 25 mm. Fixturens centrumlinje ska vara parallell med fordonets centrumlinje. |
| --- | --- |

2.7

Se till att fixturen placeras med sin centrumlinje på sittlägets skenbara centrumlinje ± 25 mm. Fixturens centrumlinje ska vara parallell med fordonets centrumlinje.

| 2.8 | Eliminera allt slack i bandet. Använd tillräcklig styrka för att eliminera slacket, men spänn inte bandet. |
| --- | --- |

2.8

Eliminera allt slack i bandet. Använd tillräcklig styrka för att eliminera slacket, men spänn inte bandet.

| 2.9 | Tryck bakåt mitt på fixturens framsida med en kraft på 100 N ± 10 N, som anbringas parallellt med den lägre ytan, och ta bort kraften. |
| --- | --- |

2.9

Tryck bakåt mitt på fixturens framsida med en kraft på 100 N ± 10 N, som anbringas parallellt med den lägre ytan, och ta bort kraften.

| 2.10 | Skjut vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 N ± 10 N, och avlägsna kraften. |
| --- | --- |

2.10

Skjut vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 N ± 10 N, och avlägsna kraften.

3.   KRAV

| 3.1 | Fixturens botten ska ha kontakt med både den främre och den bakre delen av säteskuddens yta. Om sådan kontakt inte kan etableras på grund av skåran för bältet i provningsfixturen, kan denna skåra täckas i linje med provningsfixturens bottenyta. |
| --- | --- |

3.1

Fixturens botten ska ha kontakt med både den främre och den bakre delen av säteskuddens yta. Om sådan kontakt inte kan etableras på grund av skåran för bältet i provningsfixturen, kan denna skåra täckas i linje med provningsfixturens bottenyta.

| 3.2 | Bältets höftdel ska komma i beröring med fixturen på båda sidor vid höftbältets baksida (se figur 3). |
| --- | --- |

3.2

Bältets höftdel ska komma i beröring med fixturen på båda sidor vid höftbältets baksida (se figur 3).

| 3.3 | Om det inte är möjligt att uppfylla ovanstående krav med de justeringar som anges i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 kan sätet, ryggstödet och säkerhetsbältets förankringar justeras till ett alternativt läge, som tillverkaren avsett för normal användning. Därefter upprepas ovanstående monteringsförfarande vid dessa lägen och det kontrolleras på nytt att kraven är uppfyllda. Detta alternativa läge ska anges som en av upplysningarna i tabell 1 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3

Om det inte är möjligt att uppfylla ovanstående krav med de justeringar som anges i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 kan sätet, ryggstödet och säkerhetsbältets förankringar justeras till ett alternativt läge, som tillverkaren avsett för normal användning. Därefter upprepas ovanstående monteringsförfarande vid dessa lägen och det kontrolleras på nytt att kraven är uppfyllda. Detta alternativa läge ska anges som en av upplysningarna i tabell 1 i tillägg 3 till denna bilaga.

Figur 1

Specifikationer för fixturen

Image

Figur 2

Installation av fixturen på fordonssätet (se punkt 2.6.1)

Image

Figur 3

Kontrollera inpassningen (se punkterna 2.6.1 och 3.2)

Image

Tillägg 2

BESTÄMMELSER FÖR MONTERING AV FRAMÅTVÄNDA OCH BAKÅTVÄNDA ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN I KATEGORIERNA ”UNIVERSAL” OCH ”SEMIUNIVERSAL” I ISOFIXLÄGEN

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma lämpligheten i Isofix-lägen för montering av Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal”. |
| --- | --- |

1.1

Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma lämpligheten i Isofix-lägen för montering av Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal”.

| 1.2 | Provningarna kan utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet. |
| --- | --- |

1.2

Provningarna kan utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

För varje Isofix-läge i fordonet, enligt fordonstillverkarens uppgift i tabell 2 i tillägg 3, ska det kontrolleras att det är möjligt att inpassa motsvarande barnfasthållningsfixtur:

| 2.1 | Vid kontroll av en fixtur på ett säte får sätet justeras i längdled till sitt bakersta läge och till sitt lägsta läge. |
| --- | --- |

2.1

Vid kontroll av en fixtur på ett säte får sätet justeras i längdled till sitt bakersta läge och till sitt lägsta läge.

| 2.2 | Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren och nackstödet i sitt lägsta, bakersta läge. Om inget läge har angetts ska en vinkel på ryggstödet motsvarande en bröstkorgsvinkel på 25° från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.
  När en fixtur kontrolleras i ett baksäte får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en upprätare vinkel än en som motsvarar en bröstkorgsvinkel på 15°. |
| --- | --- |

2.2

Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren och nackstödet i sitt lägsta, bakersta läge. Om inget läge har angetts ska en vinkel på ryggstödet motsvarande en bröstkorgsvinkel på 25° från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

När en fixtur kontrolleras i ett baksäte får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en upprätare vinkel än en som motsvarar en bröstkorgsvinkel på 15°.

| 2.3 | Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden. |
| --- | --- |

2.3

Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden.

| 2.4 | Placera fixturen i Isofix-läget. |
| --- | --- |

2.4

Placera fixturen i Isofix-läget.

| 2.5 | Skjut i riktning mot Isofix-förankringarna på mittpunkten mellan Isofix-förankringarna med en kraft på 100 N ± 10 N, anbringad parallellt med den lägre ytan, och avlägsna kraften. |
| --- | --- |

2.5

Skjut i riktning mot Isofix-förankringarna på mittpunkten mellan Isofix-förankringarna med en kraft på 100 N ± 10 N, anbringad parallellt med den lägre ytan, och avlägsna kraften.

| 2.6 | Anslut fixturen till Isofix-förankringarna. |
| --- | --- |

2.6

Anslut fixturen till Isofix-förankringarna.

| 2.7 | Tryck vertikalt nedåt på mitten av fixturens ovansida med en kraft på 100 N ± 10 N, och ta bort kraften. |
| --- | --- |

2.7

Tryck vertikalt nedåt på mitten av fixturens ovansida med en kraft på 100 N ± 10 N, och ta bort kraften.

3.   KRAV

Följande provningsvillkor gäller endast fixturen/erna när de är inpassade i Isofix-läget. Det är inte ett krav att fixturen/erna ska kunna flyttas in i och ut ur Isofix-läget under dessa villkor.

| 3.1 | Det ska vara möjligt att inpassa fixturen/erna utan hinder av fordonets inredning. Fixturens bas ska ha en vinkel från horisontalplanet på 15° ± 10° ovanför det horisontalplan som går genom Isofix-förankringarna. |
| --- | --- |

3.1

Det ska vara möjligt att inpassa fixturen/erna utan hinder av fordonets inredning. Fixturens bas ska ha en vinkel från horisontalplanet på 15° ± 10° ovanför det horisontalplan som går genom Isofix-förankringarna.

| 3.2 | En eventuell Isofix-förankring med övre hållrem ska förbli tillgänglig. |
| --- | --- |

3.2

En eventuell Isofix-förankring med övre hållrem ska förbli tillgänglig.

| 3.3 | Om ovanstående krav inte skulle uppfyllas med de justeringar som avses i punkt 2 ovan får sätena, sätesryggarna och nackstöden justeras till alternativa lägen som tillverkarens anvisar för normal användning, varefter ovannämnda monteringsförfarande ska upprepas och kraven kontrolleras och uppfyllas. De alternativa lägena ska anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3

Om ovanstående krav inte skulle uppfyllas med de justeringar som avses i punkt 2 ovan får sätena, sätesryggarna och nackstöden justeras till alternativa lägen som tillverkarens anvisar för normal användning, varefter ovannämnda monteringsförfarande ska upprepas och kraven kontrolleras och uppfyllas. De alternativa lägena ska anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

| 3.4 | Om ovanstående krav inte uppfylls när borttagbara inredningsdetaljer är närvarande får dessa avlägsnas, varefter kraven i punkt 3 åter ska kontrolleras och uppfyllas. I så fall ska motsvarande upplysningar anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.4

Om ovanstående krav inte uppfylls när borttagbara inredningsdetaljer är närvarande får dessa avlägsnas, varefter kraven i punkt 3 åter ska kontrolleras och uppfyllas. I så fall ska motsvarande upplysningar anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

4.   STORLEKSKLASSER OCH FIXTURER FÖR ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

| A | — | ISO/F3: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd |
| --- | --- | --- |
| B | — | ISO/F2: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd |
| B1 | — | ISO/F2X: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd |
| C | — | ISO/R3: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, full storlek |
| D | — | ISO/R2: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad storlek |
| E | — | ISO/R1: Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn |
| F | — | ISO/L1: Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |
| G | — | ISO/L2: Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |

A

—

ISO/F3: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd

B

—

ISO/F2: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd

B1

—

ISO/F2X: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd

C

—

ISO/R3: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, full storlek

D

—

ISO/R2: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad storlek

E

—

ISO/R1: Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

F

—

ISO/L1: Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

G

—

ISO/L2: Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

Nedanstående fixturer ska konstrueras med en vikt på 5–15 kg och ska ha lämplig hållfasthet och styvhet för att uppfylla funktionskraven.

| Viktgrupp | Isofix-storleksklass | Fixtur |
| --- | --- | --- |
| 0 – till och med10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ - till och med 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I - 9–18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/ F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Viktgrupp

Isofix-storleksklass

Fixtur

0 – till och med10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ - till och med 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I - 9–18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/ F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

4.1   Största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd

Figur 1

ISO/F3, största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek (höjd 720 mm) Isofix-storleksklass A

Image

4.2   Största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

Figur 2

ISO/F2, största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek (höjd 650 mm) – Isofix-storleksklass B

Image

4.3   Största mått för andra versionen av framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

Figur 3

ISO/F2X, största mått för andra versionen av framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd (höjd 650 mm) – Isofix-storleksklass B1

Image

4.4   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek

Figur 4

ISO/R3, största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek, Isofix-storleksklass C

Image

4.5   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek

Figur 5

ISO/R2, största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek, Isofix-storleksklass D

Image

4.6   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

Figur 6

ISO/R1, största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning, spädbarnsstorlek, Isofix-storleksklass E

Image

4.7   Största mått för sidovänd fasthållningsanordning för barn

Figur 7

Största mått för sidovänd fasthållningsanordning för barn - ISO/L1 - Isofix-storleksklass F eller dess symmetriska motsats – ISO/L2 – Isofix-storleksklass G

Image

Tillägg 3

Tabell 1

Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om fasthållningsanordningar för barn lämplighet för montering i olika sittlägen

| Viktgrupp | Sittplats (eller annan plats) |
| --- | --- |
| Fram Passagerare | Bak Yttre | Bak Mitt | Mittre Yttre | Mittre Mitt |
| grupp 0 upp till 10 kg | | | | | |
| grupp 0+ upp till 13 kg | | | | | |
| grupp I 9–18 kg | | | | | |
| grupp II 15–25 kg | | | | | |
| grupp III 22–36 kg | | | | | |

Viktgrupp

Sittplats (eller annan plats)

Fram Passagerare

Bak Yttre

Bak Mitt

Mittre Yttre

Mittre Mitt

grupp 0 upp till 10 kg

grupp 0+ upp till 13 kg

grupp I 9–18 kg

grupp II 15–25 kg

grupp III 22–36 kg

Teckenförklaring för bokstäver att införas i ovanstående tabell:

| U | = | Lämplig för fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Lämplig för framåtvända fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp. |
| L | = | Lämplig för särskilda fasthållningsanordningar i bifogad förteckning. Sådana anordningar kan tillhöra kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”. |
| B | = | Inbyggd fasthållningsanordning godkänd för denna viktgrupp. |
| X | = | Sittplatsen ej lämplig för barn i denna viktgrupp. |

U

=

Lämplig för fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp.

UF

=

Lämplig för framåtvända fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp.

L

=

Lämplig för särskilda fasthållningsanordningar i bifogad förteckning. Sådana anordningar kan tillhöra kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”.

B

=

Inbyggd fasthållningsanordning godkänd för denna viktgrupp.

X

=

Sittplatsen ej lämplig för barn i denna viktgrupp.

Tabell 2

Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om Isofixbarnfasthållningsanordningars lämplighet för olika Isofix-lägen

| Viktgrupp | Storleksklass | Fixtur | Isofix-läge i fordon |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Fram Passagerare | Bak Yttre | Bak Mitt | Mittre Yttre | Mittre Mitt | Andra lägen |
| Babylift | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0: upp till 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+: upp till 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I: 9–18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II: 15–25 kg | | (1) | | | | | | |
| III: 22–36 kg | | (1) | | | | | | |

Viktgrupp

Storleksklass

Fixtur

Isofix-läge i fordon

Fram Passagerare

Bak Yttre

Bak Mitt

Mittre Yttre

Mittre Mitt

Andra lägen

Babylift

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0: upp till 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+: upp till 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I: 9–18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II: 15–25 kg

(1)

III: 22–36 kg

(1)

Teckenförklaring av beteckningar att införas i ovanstående tabell:

| IUF | = | Lämplig för framåtvända Isofix-anordningar i kategorin ”universal” som är godkända för användning i viktgruppen. |
| --- | --- | --- |
| IL | = | Lämplig för särskilda Isofix-anordningar enligt bifogad förteckning. Dessa Isofix-anordningar tillhör kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”. |
| X | = | Isofix-lägen är inte lämpliga för Isofix-anordningar i denna viktgrupp eller storleksklass. |

IUF

=

Lämplig för framåtvända Isofix-anordningar i kategorin ”universal” som är godkända för användning i viktgruppen.

IL

=

Lämplig för särskilda Isofix-anordningar enligt bifogad förteckning. Dessa Isofix-anordningar tillhör kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”.

X

=

Isofix-lägen är inte lämpliga för Isofix-anordningar i denna viktgrupp eller storleksklass.

---

(1)  När det gäller fasthållningsanordningar som inte är försedda med ISO/XX-storleksklassmärkning (A–G) ska fordonstillverkaren för tillämplig viktgrupp ange vilka fordonsspecifika Isofix-fasthållningsanordningar för barn som rekommenderas för varje läge.

Tillägg 4

Installation av provdocka för tioåring

| a) | Ställ sätet i fullt tillbakaskjutet läge. |
| --- | --- |

a)

Ställ sätet i fullt tillbakaskjutet läge.

| b) | Ställ in sätets höjd enligt tillverkarens anvisningar. Om anvisningar saknas, ställ in sätet i dess lägsta läge. |
| --- | --- |

b)

Ställ in sätets höjd enligt tillverkarens anvisningar. Om anvisningar saknas, ställ in sätet i dess lägsta läge.

| c) | Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas. |
| --- | --- |

c)

Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

| d) | Ställ axelfästet i det lägsta läget. |
| --- | --- |

d)

Ställ axelfästet i det lägsta läget.

| e) | Placera provdockan i sätet och se till att dess bäcken berör ryggstödet. |
| --- | --- |

e)

Placera provdockan i sätet och se till att dess bäcken berör ryggstödet.

| f) | Det längsgående plan som går genom provdockans mittlinje ska ligga på sittlägets skenbara mittlinje. |
| --- | --- |

f)

Det längsgående plan som går genom provdockans mittlinje ska ligga på sittlägets skenbara mittlinje.

---

BILAGA 18

PROVNING AV BÄLTESPÅMINNARE

1.   Första nivåns varning ska provas under föjande förhållanden.

| a) | Säkerhetsbältet är inte fäst. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältet är inte fäst.

| b) | Motorn är stoppad eller körs på tomgång, och fordonet är inte i rörelse framåt eller bakåt. |
| --- | --- |

b)

Motorn är stoppad eller körs på tomgång, och fordonet är inte i rörelse framåt eller bakåt.

| c) | Växeln ligger i neutralläge. |
| --- | --- |

c)

Växeln ligger i neutralläge.

| d) | Tändningen är på. |
| --- | --- |

d)

Tändningen är på.

2.   Andra nivåns varning ska provas under föjande förhållanden.

| a) | Säkerhetsbältet är inte fäst. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältet är inte fäst.

| b) | Provningsfordonet körs enligt ett eller flera av villkoren i punkterna 2.1–2.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

b)

Provningsfordonet körs enligt ett eller flera av villkoren i punkterna 2.1–2.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val.

2.1   Provningsfordonet accelereras till 25 –0/+10 km/tim från stillastående och fortsätter med samma hastighet.

2.2   Provningsfordonet körs framåt minst 500 m från ett stillastående läge.

2.3   Fordonet provas när fordonet varit i normal drift i minst 60 sekunder.

3.   Om det rör sig om ett system där första nivåns varning stoppas efter en viss tid ska andra nivåns varning provas enligt punkt 2 i denna bilaga efter det att första nivåns varning avaktiverats. Om det rör sig om ett system där första nivåns varning inte stoppas efter en viss tid ska andra nivåns varning provas enligt punkt 2 i denna bilaga med första nivåns varning aktiverad.

---

| 9.9.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 233/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 233/95

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 44 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fasthållningsanordningar för barnpassagerare i motorfordon (”fasthållningsanordningar för barn”)

Inbegripet all giltig text till och med:

Korrigendum 4 till revision 2 av föreskrifterna – Dag för ikraftträdande: 10 november 2010

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Särskilda specifikationer |
| --- | --- |

7.

| 8. | Beskrivning av provningarna |
| --- | --- |

8.

| 9. | Provningsrapporter för typgodkännande och för godkännande av tillverkningen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ändringar och utökning av ett typgodkännande för en typ av fasthållningsanordning för barn |
| --- | --- |

10.

| 11. | Godkännande av tillverkning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Produktionsöverensstämmelse och rutinundersökningar |
| --- | --- |

12.

| 13. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

13.

| 14. | Produktionens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

14.

| 15. | Anvisningar |
| --- | --- |

15.

| 16. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt myndigheterna |
| --- | --- |

16.

| 17. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

17.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Rapport avseende beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande, återkallat typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande för en typ av fasthållningsanordning för barnpassagerare i motorfordon enligt föreskrifter nr 44 |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Utformning av apparat för dammprovning |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Korrosionsprovning |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Nötnings- och mikroglidprovning |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Beskrivning av vagn |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 7 – | Kurva för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

| Tillägg 1 – | Kurvor för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden. Islag framifrån |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Kurvor för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden. Islag bakifrån |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Bilaga 8 – | Beskrivning av provdockor |
| --- | --- |

Bilaga 8 –

| Tillägg 1 – | Beskrivning av provdockor för åldrarna 9 månader samt 3, 6 och 10 år |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Beskrivning av den ”nyfödda” provdockan |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Beskrivning av 18 månaders-provdockan |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Bilaga 9 – | Islagsprov mot en barriär framifrån |
| --- | --- |

Bilaga 9 –

| Bilaga 10 – | Provningsförfarande vid islag bakifrån |
| --- | --- |

Bilaga 10 –

| Bilaga 11 – | Tilläggsförankringar som krävs för att montera fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” i motorfordon |
| --- | --- |

Bilaga 11 –

| Bilaga 12 – | Stol |
| --- | --- |

Bilaga 12 –

| Bilaga 13 – | Standardiserat säkerhetsbälte |
| --- | --- |

Bilaga 13 –

| Bilaga 14 – | Typgodkännandeschema (flödesschema ISO 9002:2000) |
| --- | --- |

Bilaga 14 –

| Bilaga 15 – | Förklarande anmärkningar |
| --- | --- |

Bilaga 15 –

| Bilaga 16 – | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 16 –

| Bilaga 17 – | Provning av energiupptagande material |
| --- | --- |

Bilaga 17 –

| Bilaga 18 – | Metod för fastställande av huvudets islagsyta på anordningar med ryggstöd och fastställande av minsta storlek på sidostöd för bakåtvända anordningar |
| --- | --- |

Bilaga 18 –

| Bilaga 19 – | Beskrivning av konditionering av justeringsanordningar som är direkt monterade på fasthållningsanordningar för barn |
| --- | --- |

Bilaga 19 –

| Bilaga 20 – | Typisk anordning för provning av låsbeslagets hållfasthet |
| --- | --- |

Bilaga 20 –

| Bilaga 21 – | Installation för dynamisk krockprovning |
| --- | --- |

Bilaga 21 –

| Bilaga 22 – | Provning av bålens undre del |
| --- | --- |

Bilaga 22 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   Dessa föreskrifter gäller fasthållningsanordningar för barn som är lämpade för montering i motorfordon med tre eller fler hjul och inte är avsedda för användning tillsammans med uppfällbara säten eller med säten som är vända åt sidan.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   fasthållningsanordning för barn (fasthållningsanordning): en anordning med beståndsdelar som kan omfatta en kombination av band eller flexibla delar med ett låsbeslag, inställningsanordningar, fästen och i vissa fall en kompletterande anordning som en babylift, barnstol, barnsits och/eller ett kollisionsskydd, som kan förankras i ett motorfordon. Den är utformad för att minska risken för skador på barnet vid en sammanstötning eller vid kraftig inbromsning av fordonet genom att begränsa kroppens rörelsemöjligheter.

Isofix: ett system för montering av fasthållningsanordningar för barn i de fordon där det finns två fasta förankringar i fordonet, två motsvarande fasta fästen på fasthållningsanordningen för barn och en funktion för att begränsa rotationen kring axeln hos fasthållningsanordningen för barn.

| 2.1.1.1 | Grupp 0 för barn som väger mindre än 10 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Grupp 0 för barn som väger mindre än 10 kg.

| 2.1.1.2 | Grupp 0 + för barn som väger mindre än 13 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Grupp 0 + för barn som väger mindre än 13 kg.

| 2.1.1.3 | Grupp I för barn som väger mellan 9 kg och 18 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Grupp I för barn som väger mellan 9 kg och 18 kg.

| 2.1.1.4 | Grupp II för barn som väger mellan 15 kg och 25 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Grupp II för barn som väger mellan 15 kg och 25 kg.

| 2.1.1.5 | Grupp III för barn som väger mellan 22 kg och 36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5

Grupp III för barn som väger mellan 22 kg och 36 kg.

| 2.1.1.6 | Isofix-fasthållningsanordningarna för barn indelas i sju Isofix-storleksklasser som beskrivs i tillägg 2 till bilaga 17 till föreskrifter nr 16:







  A - ISO/F3 | : | Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd |
| --- | --- | --- | --- |
| B - ISO/F2 | : | Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd |
| B1 - ISO/F2X | : | Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd |
| C - ISO/R3 | : | Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, full storlek |
| D - ISO/R2 | : | Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad storlek |
| E - ISO/R1 | : | Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn |
| F - ISO/L1 | : | Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |
| G - ISO/L2 | : | Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |

2.1.1.6

Isofix-fasthållningsanordningarna för barn indelas i sju Isofix-storleksklasser som beskrivs i tillägg 2 till bilaga 17 till föreskrifter nr 16:

A - ISO/F3

:

Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd

B - ISO/F2

:

Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd

B1 - ISO/F2X

:

Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd

C - ISO/R3

:

Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, full storlek

D - ISO/R2

:

Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad storlek

E - ISO/R1

:

Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

F - ISO/L1

:

Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

G - ISO/L2

:

Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

| Viktgrupp | | Isofix-storlekskategori |
| --- | --- | --- |
| 0: upp till 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+: upp till 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I: 9–18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Viktgrupp

Isofix-storlekskategori

0: upp till 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+: upp till 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I: 9–18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

| 2.1.2.1 | Kategorin ”universal” för att enligt punkterna 6.1.1, 6.1.3.1 och 6.1.3.2 användas på de flesta sittplatserna i fordon och särskilt på dem som enligt föreskrifter nr 16 bedömts som kompatibla med en sådan kategori av fasthållningsanordning för barn. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Kategorin ”universal” för att enligt punkterna 6.1.1, 6.1.3.1 och 6.1.3.2 användas på de flesta sittplatserna i fordon och särskilt på dem som enligt föreskrifter nr 16 bedömts som kompatibla med en sådan kategori av fasthållningsanordning för barn.

| 2.1.2.2 | Kategorin ”begränsad” för att enligt punkterna 6.1.1 och 6.1.3.1 användas på därför avsedda sittplatser i vissa fordonstyper som anges antingen av tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn eller av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Kategorin ”begränsad” för att enligt punkterna 6.1.1 och 6.1.3.1 användas på därför avsedda sittplatser i vissa fordonstyper som anges antingen av tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn eller av fordonstillverkaren.

| 2.1.2.3 | Kategorin ”semiuniversal” för att användas enligt punkterna 6.1.1 och 6.1.3. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Kategorin ”semiuniversal” för att användas enligt punkterna 6.1.1 och 6.1.3.

| 2.1.2.4 | Kategorin ”fordonsspecifik” för att användas antingen






  2.1.2.4.1 | i specifika fordonstyper, enligt punkterna 6.1.2 och 6.1.3.3, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4

Kategorin ”fordonsspecifik” för att användas antingen

2.1.2.4.1

i specifika fordonstyper, enligt punkterna 6.1.2 och 6.1.3.3, eller

| 2.1.2.4.2 | som en inbyggd fasthållningsanordning för barn. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2

som en inbyggd fasthållningsanordning för barn.

| | en integrerad klass om fasthållandet av barnet i fasthållningsanordningen är oberoende av någon funktion direkt knuten till fordonet, |
| --- | --- |

en integrerad klass om fasthållandet av barnet i fasthållningsanordningen är oberoende av någon funktion direkt knuten till fordonet,

| | en icke-integrerad klass om fasthållandet av barnet i fasthållningsanordningen beror på någon funktion direkt knuten till fordonet. |
| --- | --- |

en icke-integrerad klass om fasthållandet av barnet i fasthållningsanordningen beror på någon funktion direkt knuten till fordonet.

2.1.3.1   del av en fasthållningsanordning: en anordning, som en bälteskudde, som när den används tillsammans med ett bälte för vuxna, går runt barnets kropp eller håller den anordning i vilken barnet är placerat och bildar en komplett fasthållningsanordning för barn.

2.1.3.2   bälteskudde: en hård kudde, som kan användas tillsammans med ett bilbälte för vuxna.

2.2   bilbarnstol: en fasthållningsanordning för barn som omfattar en stol i vilken barnet hålls fast.

2.3   bälte: en fasthållningsanordning för barn som omfattar en kombination av band med ett låsbeslag, justeringsanordningar och fästen.

2.4   stol: en konstruktion som utgör en del av fasthållningsanordningen för barn och är avsedd för barnet att sitta i.

2.4.1   babylift: en fasthållningsanordning för barn avsedd att hålla fast barnet liggande på rygg eller mage med barnets ryggrad vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan. Den är så utformad att den vid en sammanstötning fördelar de fasthållande krafterna över barnets huvud och kropp men inte över armar och ben.

2.4.2   fasthållningsanordning för babylift: en anordning som används för att spänna fast en babylift i fordonskonstruktionen.

2.4.3   bakåtvänd bilbarnstol: en fasthållningsanordning avsedd för ett barn i bakåtvänt halvliggande läge. Den är så utformad att den vid en frontalkollision fördelar de fasthållande krafterna över barnets huvud och kropp men inte över armar och ben.

2.5   underrede: den del av en fasthållningsanordning för barn med vilken stolen kan höjas.

2.6   stolsinsats: den del av en fasthållningsanordning för barn med vilken barnet kan höjas inuti fasthållningsanordningen för barn.

2.7   kollisionsskydd: en anordning som är fastsatt framför barnet och utformad för att i händelse av en frontalkollision fördela de fasthållande krafterna över större delen av barnkroppens längd.

2.8   band: en flexibel komponent som är utformad för att överföra krafter.

2.8.1   höftbälte: ett bälte som, antingen i form av ett komplett bälte eller i form av en del av ett sådant bälte, löper tvärs över, och håller fast, barnets bäckenområde.

2.8.2   axelband: den del av bältet som håller fast övre delen av barnets bål.

2.8.3   grenband: ett band (eller delade band, i de fall grenbandet består av två eller flera banddelar) fäst vid fasthållningsanordningen för barn och höftbandet, som är så placerat att de går mellan barnets lår. Det är utformat för att hindra att barnet glider under höftbältet vid normal användning och hindrar att höftbältet flyttas upp från bäckenet vid en sammanstötning.

2.8.4   barnfasthållningsband: ett band som utgör en del av bältet och endast håller fast barnets kropp.

2.8.5   fästband för fasthållningsanordning för barn: ett band som fäster fasthållningsanordningen för barn i fordonskonstruktionen och kan utgöra en del av fordonssätets fasthållningsanordning.

2.8.6   fyr- eller fempunktsbälte: en bältesenhet som består av ett höftbälte, axelband och, om sådant är monterat, ett grenband.

2.8.7   Y-format bälte: ett bälte där kombinationen av band bildas av ett band som dras mellan barnets ben och ett band för vardera axeln.

2.8.8   bältesstyrning: ett band som håller axelbandet på bilbältet för vuxna i ett läge som passar barnet och med vilket det faktiska läge där axelbandet byter riktning kan inställas med en anordning som kan flyttas upp och ned på bandet för att anpassas till barnets axel och därefter låsas i detta läge. Denna bältesstyrning är inte avsedd att ta upp någon betydande del av den dynamiska belastningen.

2.9   låsbeslag: en snabbkopplingsanordning som gör att barnet hålls fast av fasthållningsanordningen eller fasthållningsanordningen av bilens konstruktion och som snabbt kan öppnas. Låsbeslaget kan innehålla inställningsanordningen.

2.9.1   infälld öppningsknapp för låsbeslag: en öppningsknapp för låsbeslag som är sådan att det inte är möjligt att öppna låsbeslaget med hjälp av ett klot med en diameter av 40 mm.

2.9.2   icke-infälld öppningsknapp för låsbeslag: en öppningsknapp för låsbeslag som är sådan att det är möjligt att öppna låsbeslaget med hjälp av ett klot med en diameter av 40 mm.

2.10   inställningsanordning: en anordning som tillåter att bältet inställs efter den fastspända personens kroppsbyggnad, efter fordonets utformning eller efter bådadera. Inställningsanordningen kan antingen vara en del av låsbeslaget eller ett upprullningsdon eller någon annan del av bilbältet.

2.10.1   snabbinställningsanordning: en inställningsanordning som kan skötas med en hand med ett enkelt handgrepp.

2.10.2   inställningsanordning direktmonterad på en fasthållningsanordning för barn: en inställningsanordning för det integrerade fyr- eller fempunktsbälte som är direktmonterat på fasthållningsanordningen för barn, i stället för att vara direkt placerad på det bälte som den är konstruerad för att inställa.

2.11   fästanordningar: de delar av fasthållningsanordningen för barn, inkl. de förankringsdelar som krävs, som gör det möjligt att ordentligt fästa fasthållningsanordningen för barn i fordonskonstruktionen antingen direkt eller via fordonssätet.

2.11.1   stödben: ett permanent fäste för en fasthållningsanordning för barn som bildar en tryckbelastningsfördelning mellan fasthållningsanordningen för barn och fordonskonstruktionen för att avleda effekterna från sittdynan under retardationen; ett stödben kan vara inställbart.

2.12   energiupptagare: en anordning som konstruerats för att sprida energi oberoende av eller tillsammans med bandet och som utgör en del av fasthållningsanordningen för barn.

2.13   upprullningsdon: en anordning utformad för att rymma en del av eller hela bandet för fasthållningsanordningen för barn. Termen omfattar följande anordningar:

2.13.1   automatiskt låsande upprullningsdon: ett upprullningsdon som tillåter att bandet dras ut till önskad längd och automatiskt anpassar bandet till den fastspända personens kroppsbyggnad då låsbeslaget kopplas ihop. Bandet kan inte dras ut ytterligare utan en medveten åtgärd av den fastspända personen.

2.13.2   nödlåsande upprullningsdon: ett upprullningsdon som under normala körförhållanden inte begränsar den fastspända personens rörelsefrihet. Upprullningsdonet har en längdinställningsanordning som automatiskt inställer bandet till den fastspända personens kroppsbyggnad och en låsmekanism som sätts i bruk i en nödsituation genom

2.14   förankringar för fasthållningsanordning: de delar av fordonets eller sätenas uppbyggnad i vilka fasthållningsanordningen för barn är förankrad.

2.14.1   tilläggsförankringar: en del av fordonets eller fordonssätets uppbyggnad eller någon annan del av fordonet i vilka fasthållningsanordningen för barn är avsedd att förankras och som finns utöver de förankringar som godkänts enligt föreskrifter nr 14. Detta omfattar den golvpanel i provningsvagnen som beskrivs i bilaga 6 eller andra konstruktionsfunktioner hos ett (flera) fordon när det (de) belastas med ett stödben.

2.14.2   låg Isofix-förankring: en stel, rund, vågrät stång med diametern 6 mm, som utgår från fordons- eller säteskonstruktionen och som med Isofix-fästen ansluts till och begränsar en Isofix-fasthållningsanordning för barn.

2.14.3   Isofix-förankringssystem: ett system som består av två låga Isofix-förankringar, som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 och som utformats för att montera en Isofix-fasthållningsanordning för barn tillsammans med en rotationshämmande anordning.

2.14.4   rotatationshämmande anordning:

| a) | En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” består av den övre hållremmen Isofix. |
| --- | --- |

a)

En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” består av den övre hållremmen Isofix.

| b) | En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” består antingen av en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning. |
| --- | --- |

b)

En rotationshämmande anordning för en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” består antingen av en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning.

| c) | För Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

c)

För Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning.

2.14.5   Isofix-förankring med övre hållrem: en funktion som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 såsom en stång som placerats inom ett definierat område och konstruerats för att anslutas till anslutningsbandet för den övre hållremmen för Isofix och överföra dess hämmande kraft till fordonskonstruktionen.

2.15   framåtvänd: vänd i fordonets normala färdriktning.

2.16   bakåtvänd: vänd i motsatt riktning mot fordonets normala färdriktning.

2.17   lutande läge: ett särskilt stolsläge som gör det möjligt för barnet att sitta tillbakalutat.

2.18   liggande läge/på rygg/på mage: ett läge där minst barnets huvud och kropp, bortsett från armar och ben, ligger på en vågrät yta i vila i fasthållningsanordningen.

2.19   typ av fasthållningsanordning för barn: fasthållningsanordningar för barn som inte skiljer sig åt i sådana viktiga avseenden som

| | sitsen, |
| --- | --- |

sitsen,

| | stoppningen, |
| --- | --- |

stoppningen,

| | kollisionsskyddet, |
| --- | --- |

kollisionsskyddet,

2.20   fordonssäte: en anordning, oavsett om den ingår som en del av fordonets uppbyggnad eller inte, komplett med klädsel, som är avsedd som sittplats för en vuxen person. I detta sammanhang gäller följande definitioner:

2.20.1   sätesrad: antingen ett säte av odelad typ eller separata säten som är monterade sida vid sida (dvs. monterade på så sätt att de främre förankringarna till ett av dessa säten ligger i linje med de främre eller bakre förankringarna till det andra eller mellan förankringarna till det andra sätet) och som är avsedda för en eller flera vuxna personer.

2.20.2   odelat fordonssäte: en anordning, komplett med klädsel, avsedd som sittplats för minst två vuxna personer.

2.20.3   framsäten i fordon: den sätesrad som är placerad längst fram i passagerarutrymmet, dvs. som inte har något annat säte framför sig.

2.20.4   baksäten i fordon: fasta, framåtvända säten placerade bakom en annan sätesrad.

2.20.5   Isofix-läge: ett system som tillåter installering av

2.21   inställningssystem: en komplett anordning med vilken fordonssätet eller dess delar kan inställas i ett läge som passar förarens eller passagerarens kroppsbyggnad. Denna anordning kan i synnerhet möjliggöra

2.22   sätesförankring: det system genom vilket hela sätet för vuxna är fastsatt i fordonets bärande del, inkl. de delar av fordonets bärande del som påverkas.

2.23   sätestyp: en kategori av säten för vuxna som inte skiljer sig åt i sådana viktiga avseenden som

2.24   förskjutningssystem: en anordning som tillåter att sätet för vuxna eller en av dess delar kan inställas i vinkel eller förskjutas i längdled, utan något fast mellanläge, för att underlätta passagerarnas tillträde till fordonet och lastning och urlastning av föremål.

2.25   spärrsystem: en anordning som fasthåller sätet för vuxna eller dess delar i varje bruksläge.

2.26   spärranordning: en anordning som låser och hindrar att en banddel av bältet för vuxna rör sig i förhållande till en annan banddel av samma bälte. Sådana anordningar kan verka antingen på den diagonala delen eller på höftdelen eller tillsammans säkra både höftdelen och den diagonala delen av bältet för vuxna. Termen omfattar följande klasser:

2.26.1   anordning i klass A: en anordning som förhindrar att barnet drar ut band från upprullningsanordningen och vidare till bältets höftdel när bilbälte för vuxna används för att direkt hålla fast barnet.

2.26.2   anordning i klass B: en anordning som gör att sträckningen behålls i höftdelen av ett bilbälte för vuxna när bältet för vuxna används för att hålla fast fasthållningsanordningen för barn. Anordningen är avsedd att hindra att bandet glider ur upprullningsanordningen och genom anordningen vilket skulle lätta spänningen och göra att fasthållningsanordningen inte kvarhålls i sitt optimala läge.

2.27   fasthållningsanordning för barn med särskilda behov: en fasthållningsanordning för barn utformad för barn med särskilda behov till följd av fysiska eller mentala handikapp. Denna anordning kan i synnerhet möjliggöra ytterligare fasthållningsanordningar för någon del av barnet men ska omfatta minst de primära fasthållningsåtgärder som uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

2.28   Isofix-fäste: en av två anslutningar som uppfyller kravet i punkt 6.3.2 i dessa föreskrifter, som utgår från konstruktionen för Isofix-fasthållningsanordningen för barn och som passar till en låg Isofix-förankring.

2.29   Isofix-fasthållningsanordning för barn: en fasthållningsanordning för barn som ska fästas vid ett Isofix-förankringssystem som uppfyller kravet i föreskrifter nr 14.

2.30   utrymme mellan sittdyna och ryggstöd: området vid skärningspunkten för fordonets sittdyne- och ryggstödsytor.

2.31   fordonssätesfixtur: en fixtur enligt de Isofix-storleksklasser som definieras i punkt 2.1.1.7, vars mått anges i figurerna 1–6 i tillägg 2 till bilaga 17 till föreskrifter nr 16 och som används av en tillverkare av fasthållningsanordningar för barn för att bestämma lämpliga mått för en Isofix-fasthållningsanordning för barn och placeringen av dess Isofix-fästen.

2.32   Isofix-anslutning för övre hållrem: en anordning som är avsedd att fästas vid en Isofix-förankring genom en övre hållrem.

2.33   Isofix-krok för övre hållrem: en Isofix-anslutning för övre hållrem som typiskt används för att fästa ett Isofix-band för övre hållrem vid en Isofix-förankring för övre hållrem som definieras i figur 3 i föreskrifter nr 14.

2.34   Isofix-band för övre hållrem: ett bältesband (eller motsvarande) som sträcker sig från toppen av en Isofix-fasthållningsanordning för barn till Isofix-förankringen för övre hållrem och som är utrustat med en inställningsanordning, en spänningslindrande anordning och en Isofix-anslutning för övre hållrem.

2.35   Isofix-fäste för övre hållrem: en anordning för att säkra Isofix-bandet för övre hållrem vid Isofix-fasthållningsanordningen för barn.

2.36   spänningslättande anordning: ett system som möjliggör att lossa den anordning som inställer och behåller spänningen i Isofix-bandet för övre hållarrem.

2.37   bältesstyrning för säkerhetsbälten för vuxna: en anordning genom vilken säkerhetsbältet för vuxna passerar för att dras rätt vilket möjliggör fri rörlighet för bältet.

2.38   typgodkännandeprovning: en provning för att avgöra i vilken utsträckning en fasthållningsanordning för barn som lämnats för typgodkännande kan uppfylla kraven.

2.39   godkännande av tillverkning: en provning för att avgöra om tillverkaren kan tillverka en fasthållningsanordning för barn i överensstämmelse med de fasthållningsanordningar för barn som lämnats för typgodkännande.

2.40   rutinprovning: provning av ett antal fasthållningsanordningar som utvalts från en enda sats för att kontrollera i vilken utsträckning de uppfyller kraven.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om typgodkännande för en typ av fasthållningsanordning för barn ska inlämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud och följa det typgodkännandeschema som beskrivs i bilaga 14.

3.2   Ansökan om typgodkännande ska för varje typ av fasthållningsanordning för barn åtföljas av följande:

| 3.2.1 | En teknisk beskrivning av fasthållningsanordningen för barn med uppgifter om de band och andra material som används och åtföljd av ritningar och monteringsanvisningar för upprullningsdon och deras avkänningsanordningar, giftighetsdeklaration (punkt 6.1.5) och brandfarlighetsdeklaration (punkt 6.1.6). I ritningen ska det utrymme som är avsett för placering av typgodkännandemärket och tilläggssymbolerna i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel anges. I beskrivningen ska färgen på den modell som lämnas för godkännande anges. |
| --- | --- |

3.2.1

En teknisk beskrivning av fasthållningsanordningen för barn med uppgifter om de band och andra material som används och åtföljd av ritningar och monteringsanvisningar för upprullningsdon och deras avkänningsanordningar, giftighetsdeklaration (punkt 6.1.5) och brandfarlighetsdeklaration (punkt 6.1.6). I ritningen ska det utrymme som är avsett för placering av typgodkännandemärket och tilläggssymbolerna i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel anges. I beskrivningen ska färgen på den modell som lämnas för godkännande anges.

| 3.2.2 | Fyra exemplar av fasthållningsanordningen för barn. |
| --- | --- |

3.2.2

Fyra exemplar av fasthållningsanordningen för barn.

| 3.2.3 | 10 meter av varje bandkategori som används i fasthållningsanordningen för barn. |
| --- | --- |

3.2.3

10 meter av varje bandkategori som används i fasthållningsanordningen för barn.

| 3.2.4 | Ytterligare exemplar ska lämnas på begäran av den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

3.2.4

Ytterligare exemplar ska lämnas på begäran av den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningen.

| 3.2.5 | Anvisningar och uppgifter om emballering enligt punkt 15. |
| --- | --- |

3.2.5

Anvisningar och uppgifter om emballering enligt punkt 15.

| 3.2.6 | I fråga babylift, om fasthållningsanordningen för babyliften kan användas tillsammans med ett antal olika typer av babyliftar, ska tillverkaren av fasthållningsanordningen tillhandahålla en förteckning över dessa. |
| --- | --- |

3.2.6

I fråga babylift, om fasthållningsanordningen för babyliften kan användas tillsammans med ett antal olika typer av babyliftar, ska tillverkaren av fasthållningsanordningen tillhandahålla en förteckning över dessa.

3.3   När ett godkänt säkerhetsbälte för vuxna används för att fästa fasthållningsanordningen för barn ska ansökan fastslå den kategori av säkerhetsbälte för vuxna som ska användas, t.ex. fasta höftbälten.

3.4   Typgodkännandemyndigheten hos en avtalsslutande part ska innan typgodkännande beviljas kontrollera att tillfredsställande arrangemang och förfaranden för att säkerställa effektiv kontroll finns så att de fasthållningsanordningar för barn, deras utrustning eller delar som är under tillverkning överensstämmer med den godkända typen.

4.   MÄRKNINGAR

4.1   De exemplar av fasthållningsanordningar för barn som lämnas för typgodkännande i överensstämmelse med bestämmelserna i punkterna 3.2.2 och 3.2.3 ska vara tydligt och outplånligt märkta med tillverkarens namn, initialer eller varumärke.

4.2   En av de delar av fasthållningsanordningen för barn som är tillverkade av plast (som ytterhölje, kollisionsskydd, bälteskudde, osv.), förutom band eller sele, ska vara tydligt (och outplånligt) märkt med tillverkningsår.

4.3   Om fasthållningsanordningen ska användas tillsammans med ett säkerhetsbälte för vuxna ska korrekt banddragning vara tydligt angiven med hjälp av en skiss som är varaktigt fäst vid fasthållningsanordningen. Om fasthållningsanordningen hålls på plats av ett säkerhetsbälte för vuxna ska banddragningen vara tydligt markerad på produkten med en färgkodning. Färgen ska vara röd för den dragning av säkerhetsbältet som ska användas när anordningen monteras framåtvänd och blå för den dragning som ska användas när anordningen monteras bakåtvänd. Samma färger ska även användas på de skyltar på anordningen som visar hur anordningen ska användas.

Det ska finnas en tydlig skillnad mellan de avsedda dragningarna för höftdelen och och den diagonala delen av säkerhetsbältet. Sådana tecken som färgkodning, text, konturteckningar osv ska skilja mellan säkerhetsbältets olika delar.

I varje illustration av produktens bältesdragning ska varje riktning på fasthållningsanordningen för barn i förhållande till fordonet tydligt anges. Bältesdragningsillustrationer som inte visar fordonssätet kan inte godtas.

Den märkning som anges i denna punkt ska vara synlig när fasthållningsanordningen är placerad i fordonet. För fasthållningsanordningar för grupp 0 ska denna märkning även vara synlig när barnet är placerat i fasthållningsanordningen.

4.4   På den synliga innerytan (inkl. sidostöden bredvid barnets huvud) inom ungefär det område där barnets huvud vilar i fasthållningsanordningen för barn ska de bakåtvända fasthållningsanordningarna ha följande skylt varaktigt fastsatt (de textuppgifter som visas utgör ett minimum).

Denna skylt ska tillhandahållas på språket(en) i det land där anordningen säljs.

Skyltens minsta storlek: 60 × 120 mm.

Skylten ska fastsys i klädseln runt hela sin omkrets och/eller varaktigt anbringas på klädseln över hela sin bakre yta. Varje annat sätt att fästa skylten som är varaktigt och inte kan avlägsnas från produkten eller bli skymd kan accepteras. Skyltar av flaggtyp är särskilt förbjudna.

Om delar av fasthållningsanordningen eller några tillbehör som tillhandahålls av tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn kan skymma skylten krävs ytterligare en skylt. En varningsskylt ska vara varaktigt synlig under alla de förhållanden då fasthållningsanordningen förbereds för användning i någon konfiguration.

Image

4.5   I fråga om fasthållningsanordningar för barn som kan användas både framåt- och bakåtvända, ska även följande lydelse finnas:

”VIKTIGT – ANVÄNDS INTE FRAMÅTVÄND FÖRRÄN BARNET VÄGER MER ÄN .... (Se anvisningarna)”

4.6   I fråga om fasthållningsanordningar för barn med alternativa banddragningar, ska de alternativa belastningsbärande kontaktpunkterna mellan fasthållningsanordningen för barn och säkerhetsbältet för vuxna vara varaktigt utmärkta. Denna märkning ska ange att det är den alternativa banddragningen och den ska överensstämma med ovanstående uppgifter om kodning för framåt- och bakåtvänd montering.

4.7   Om fasthållningsanordningen för barn har alternativa belastningsbärande kontaktpunkter ska det i den märkning som krävs enligt punkt 4.3 ingå en uppgift om att den alternativa banddragningen beskrivs i anvisningarna.

4.8   Isofix-märkning

Isofix-märkning

Om produkten innehåller Isofix-fästen ska följande upplysningar vara varaktigt synliga för var och en som installerar fasthållningsanordningen i ett fordon:

Isofix-logotypen (ISO), åtföljd av den (de) bokstav(äver) som motsvarar den (de) Isofix-storleksklass(er) som gäller för produkten. I en symbol som består av en cirkel med en diameter av minst 13 mm och som innehåller ett piktogram ska piktogrammet kontrastera mot cirkelns bakgrund. Piktogrammet ska vara tydligt läsbart antingen med hjälp av kontrastfärger eller genom en lämplig relief om det är pressat eller präglat.

Image

Följande upplysningar kan förmedlas genom piktogram och/eller text. Märkningen ska ange

| a) | De väsentliga relevanta åtgärder som behövs för att färdigställa sätet för installering. Metoden för att utöka Isofix-spärrsystemet ska t.ex. förklaras. |
| --- | --- |

a)

De väsentliga relevanta åtgärder som behövs för att färdigställa sätet för installering. Metoden för att utöka Isofix-spärrsystemet ska t.ex. förklaras.

| b) | Varje indikators placering, funktion och tolkning ska förklaras. |
| --- | --- |

b)

Varje indikators placering, funktion och tolkning ska förklaras.

| c) | Placering och, om så krävs, dragning av övre hållremmar eller av andra medel för att begränsa sätets rotation och som kräver användarens insatser ska anges med användande av följande symboler, där så är lämpligt. |
| --- | --- |

c)

Placering och, om så krävs, dragning av övre hållremmar eller av andra medel för att begränsa sätets rotation och som kräver användarens insatser ska anges med användande av följande symboler, där så är lämpligt.

| d) | Inställning av Isofix-spärranordningen och av den övre hållremmen eller av andra medel för att begränsa sätets rotation och som kräver användarens insatser ska anges. |
| --- | --- |

d)

Inställning av Isofix-spärranordningen och av den övre hållremmen eller av andra medel för att begränsa sätets rotation och som kräver användarens insatser ska anges.

| e) | Märkningen ska vara varaktigt anbringad och synlig för en användare som installerar sätet. |
| --- | --- |

e)

Märkningen ska vara varaktigt anbringad och synlig för en användare som installerar sätet.

| f) | När så krävs ska hänvisning göras till användarinstruktionerna för fasthållningsanordningen för barn och till detta dokuments placering med användande av nedanstående symbol. |
| --- | --- |

f)

När så krävs ska hänvisning göras till användarinstruktionerna för fasthållningsanordningen för barn och till detta dokuments placering med användande av nedanstående symbol.

5.   TYPGODKÄNNANDE

5.1   Varje provningsexemplar som inlämnas i överensstämmelse med punkterna 3.2.2 och 3.2.3 ska i alla avsenden uppfylla de specifikationer som anges i punkterna 6–8 i dessa föreskrifter innan typgodkännande kan beviljas.

5.2   Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 04, motsvarande ändringsserie 04, som trädde i kraft den 12 september 1995) ska ange löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan typ av fasthållningsanordning för barn, som omfattas av dessa föreskrifter, samma nummer.

5.3   Rapporter om typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande för en fasthållningsanordning för barn enligt dessa föreskrifter ska delges de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.4   Förutom de märkningar som föreskrivs i punkt 4 ska följande märkningar finnas på en lämplig plats på varje fasthållningsanordning för barn som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter:

| 5.4.1 | Ett internationellt typgodkännandemärke, bestående av






  5.4.1.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1) och |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Ett internationellt typgodkännandemärke, bestående av

5.4.1.1

en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1) och

1

| 5.4.1.2 | ett typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

5.4.1.2

ett typgodkännandenummer.

| 5.4.2 | Följande tilläggssymboler:






  5.4.2.1 | Ordet(en) ”universal”, ”begränsad”, ”semiuniversal” eller ”fordonsspecifik” beroende på fasthållningsanordningens kategori. |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Följande tilläggssymboler:

5.4.2.1

Ordet(en) ”universal”, ”begränsad”, ”semiuniversal” eller ”fordonsspecifik” beroende på fasthållningsanordningens kategori.

| 5.4.2.2 | Det viktområde för vilket fasthållningsanordningen för barn är utformad, nämligen: 0–10 kg, 0–13 kg, 9–18 kg, 15–25 kg, 22–36 kg, 0–18 kg, 9–25 kg, 15–36 kg, 0–25 kg, 9–36 kg eller 0–36 kg, |
| --- | --- |

5.4.2.2

Det viktområde för vilket fasthållningsanordningen för barn är utformad, nämligen: 0–10 kg, 0–13 kg, 9–18 kg, 15–25 kg, 22–36 kg, 0–18 kg, 9–25 kg, 15–36 kg, 0–25 kg, 9–36 kg eller 0–36 kg,

| 5.4.2.3 | Symbolen ”Y”, i fråga om en anordning med ett grenband, i överensstämmelse med bestämmelserna i supplement 03 till ändringsserie 02 i föreskrifterna. |
| --- | --- |

5.4.2.3

Symbolen ”Y”, i fråga om en anordning med ett grenband, i överensstämmelse med bestämmelserna i supplement 03 till ändringsserie 02 i föreskrifterna.

| 5.4.2.4 | Symbolen ”S” om det är fråga om en ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov”. |
| --- | --- |

5.4.2.4

Symbolen ”S” om det är fråga om en ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov”.

5.5   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5.6   De uppgifter som nämns i punkt 5.4 ska vara lättläsliga och outplånliga och kunna anbringas i form av en etikett eller genom direkt märkning. Etiketten eller märkningen ska tåla nötning.

5.7   De etiketter som nämns i punkt 5.6 kan antingen utfärdas av den myndighet som beviljat typgodkännande eller, om den myndigheten bemyndigar detta, av tillverkaren.

6.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

6.1   Placering och fastsättning i fordonet

6.1.1   Användning av fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal”, ”semiuniversal” och ”begränsad” är tillåten på sittplatser i fram- och baksäten om fasthållningsanordningarna är monterade enligt tillverkarens anvisningar.

6.1.2   Användning av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”fordonsspecifik” är tillåten på alla sittplatser och även inom bagageutrymmet om fasthållningsanordningarna är monterade enligt tillverkarens anvisningar. I fråga om bakåtvänd fasthållningsanordning ska utformningen vara sådan att stöd för barnets huvud säkerställs så ofta som fasthållningsanordningen är färdig för användning. Denna ska bestämmas som en linje vinkelrät mot ryggstödet genom ögonlinjen och ska ha en skärningspunkt med sätets yta som ligger minst 40 mm under rundningens början på ett sådant huvudstöd.

6.1.3   Beroende på kategori ska fasthållningsanordningen för barn fästas i fordonskonstruktionen eller i säteskonstruktionen.

MÖJLIGA KONFIGURATIONER FÖR TYPGODKÄNNANDE

GRUPPER/KATEGORITABELL

| GRUPPKATEGORI | ”Universal” (2) | ”Semiuniversal” (3) | ”Begränsad” | ”Fordonsspecifik” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FAB | Isofix-FAB | FAB | Isofix-FAB | FAB | Isofix-FAB | FAB | Isofix-FAB |
| 0 | Babylift | T | ET | T | T | T | ET | T | T |
| Bakåtvänd | T | ET | T | T | T | ET | T | T |
| 0+ | Bakåtvänd | T | ET | T | T | T | ET | T | T |
| I | Bakåtvänd | T | ET | T | T | T | ET | T | T |
| Framåtvänd
  (integrerad) | T | T | T | T | T | ET | T | T |
| Framåtvänd
  (icke-integrerad) | ET | ET | ET | ET | ET | ET | ET | ET |
| Framåtvänd
  (icke-integrerad, se punkt 6.1.12) | T | ET | T | ET | T | ET | T | T |
| II | Bakåtvänd | T | ET | T | ET | T | ET | T | T |
| Farmåtvänd
  (integrerad) | T | ET | T | ET | T | ET | T | T |
| Framåtvänd
  (icke-integrerad) | T | ET | T | ET | ET | ET | T | T |
| III | Bakåtvänd | T | ET | T | ET | ET | ET | T | T |
| Framåtvänd
  (integrerad) | T | ET | T | ET | ET | ET | T | T |
| Framåtvänd
  (icke-integrerad) | T | ET | T | ET | ET | ET | T | T |
| Där
  FAB: Fasthållningsanordning för barn
  T: Tillämplig
  ET: Ej tillämplig |

GRUPPKATEGORI

”Universal” (2)

2

”Semiuniversal” (3)

3

”Begränsad”

”Fordonsspecifik”

FAB

Isofix-FAB

FAB

Isofix-FAB

FAB

Isofix-FAB

FAB

Isofix-FAB

0

Babylift

T

ET

T

T

T

ET

T

T

Bakåtvänd

T

ET

T

T

T

ET

T

T

0+

Bakåtvänd

T

ET

T

T

T

ET

T

T

I

Bakåtvänd

T

ET

T

T

T

ET

T

T

Framåtvänd

(integrerad)

T

T

T

T

T

ET

T

T

Framåtvänd

(icke-integrerad)

ET

ET

ET

ET

ET

ET

ET

ET

Framåtvänd

(icke-integrerad, se punkt 6.1.12)

T

ET

T

ET

T

ET

T

T

II

Bakåtvänd

T

ET

T

ET

T

ET

T

T

Farmåtvänd

(integrerad)

T

ET

T

ET

T

ET

T

T

Framåtvänd

(icke-integrerad)

T

ET

T

ET

ET

ET

T

T

III

Bakåtvänd

T

ET

T

ET

ET

ET

T

T

Framåtvänd

(integrerad)

T

ET

T

ET

ET

ET

T

T

Framåtvänd

(icke-integrerad)

T

ET

T

ET

ET

ET

T

T

Där

FAB: Fasthållningsanordning för barn

T: Tillämplig

ET: Ej tillämplig

6.1.3.1   För kategorierna ”universal” och ”begränsad” med ett säkerhetsbälte för vuxna (med eller utan upprullningsdon) som uppfyller bestämmelserna i föreskrifter nr 16 (eller likvärdiga bestämmelser) och som monterats på de förankringar som uppfyller bestämmelserna i föreskrifter nr 14 (eller likvärdiga bestämmelser).

6.1.3.2   För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” med de Isofix-fästen och det Isofix-band för övre hållrem som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som monterats på de Isofix-förankringssystem och den Isofix-förankring för övre hållrem som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14.

6.1.3.3   För kategorin ”semiuniversal”: med de undre förankringar som föreskrivs i föreskrifter nr 14 och de extra förankringar som uppfyller rekommendationerna i bilaga 11 till dessa föreskrifter.

6.1.3.4   För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med de Isofix-fästen, det Isofix-band för övre hållrem, ett stödben eller fordonets instrumentpanel och som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och monterats på de Isofix-fästen och/eller den Isofix-förankring för övre hållrem som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14.

6.1.3.5   För kategorin ”fordonsspecifik”: med förankringar som utformats av fordonstillverkaren eller tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn.

6.1.3.6   I fråga om barnfasthållningsband eller fästband för de fasthållningsanordningar för barn som använder bältesförankringar i vilka bilbälten för vuxna redan finns monterade, ska den tekniska tjänsten kontrollera att

| | det effektiva förankringsläget för vuxna är godkänt enligt föreskrifter nr 14 eller likvärdiga bestämmelser, |
| --- | --- |

det effektiva förankringsläget för vuxna är godkänt enligt föreskrifter nr 14 eller likvärdiga bestämmelser,

| | effektiv funktion för båda anordningarna inte hindras av den andra, |
| --- | --- |

effektiv funktion för båda anordningarna inte hindras av den andra,

| | låsbeslagen för systemet för vuxna och det tilläggssystemet inte är sinsemellan utbytbara. |
| --- | --- |

låsbeslagen för systemet för vuxna och det tilläggssystemet inte är sinsemellan utbytbara.

I fråga om de fasthållningsanordningar för barn som använder stänger eller tilläggsanordningar som är fästa vid de förankringar som godkänts enligt föreskrifter nr 14 och som flyttar det effektiva förankringsläget utanför det område som avses i föreskrifter nr 14, ska följande gälla:

| | Sådana anordningar ska endast godkännas för anordningar i kategorierna ”semiuniversal” och ”fordonsspecifik”. |
| --- | --- |

Sådana anordningar ska endast godkännas för anordningar i kategorierna ”semiuniversal” och ”fordonsspecifik”.

| | Den tekniska tjänsten ska tillämpa bestämmelserna i bilaga 11 till dessa föreskrifter på stången och fästanordningarna. |
| --- | --- |

Den tekniska tjänsten ska tillämpa bestämmelserna i bilaga 11 till dessa föreskrifter på stången och fästanordningarna.

| | Stången ska ingå i den dynamiska provningen, med belastningen anbringad i mittläget och stången i sitt yttersta läge om den kan inställas. |
| --- | --- |

Stången ska ingå i den dynamiska provningen, med belastningen anbringad i mittläget och stången i sitt yttersta läge om den kan inställas.

| | Det effektiva läget och funktionen för alla förankringar för bälten för vuxna i vilka stången är fastsatt får inte försämras. |
| --- | --- |

Det effektiva läget och funktionen för alla förankringar för bälten för vuxna i vilka stången är fastsatt får inte försämras.

6.1.3.7   De fasthållningsanordningar för barn som använder ett stödben ska endast typgodkännas för kategorierna ”semiuniversal” eller ”fordonsspecifik” och kraven i bilaga 11 till dessa föreskrifter ska tillämpas. Tillverkaren av fasthållningsanordningar för barn ska beakta behoven av stödben för deras korrekta funktion i varje fordon samt tillhandahålla dessa uppgifter.

6.1.4   En bälteskudde ska hållas fast antingen med ett bälte för vuxna, med användande av den provning som anges i punkt 8.1.4, eller på annat sätt.

6.1.5   Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska skriftligen intyga att giftigheten hos de material som används vid tillverkningen av fasthållningsanordningar och som är åtkomliga för det fasthållna barnet överensstämmer med tillämpliga delar av CEN-standarden Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3 (juni 1982) (4). Provningar som bekräftar intygets giltighet kan utföras om provningsmyndigheten så önskar. Denna punkt gäller inte fasthållningsanordningar för grupperna II och III.

4

6.1.6   Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska skriftligen intyga att brandfarligheten hos de material som används vid tillverkningen av fasthållningsanordningen för barn överensstämmer med tillämpliga delar av ECE:s konsoliderade resolution om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev.1, punkt 1.20). Provningar som bekräftar intygets giltighet kan utföras om provningsmyndigheten så önskar.

6.1.7   I fråga om de bakåtvända fasthållningsanordningar för barn som stöds av fordonets instrumentpanel, förutsätts i samband med godkännande enligt dessa föreskrifter att instrumentpanelen är tillräckligt stadig.

6.1.8   För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal”, utom för Isofix-fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal”, ska den viktigaste belastningsbärande kontaktpunkten mellan fasthållningsanordningen för barn och säkerhetsbältet för vuxna inte vara mindre än 150 mm från Cr-axeln, uppmätt med fasthållningsanordningen för barn i den dynamiska provbänken. Detta ska tillämpas på alla inställningskonfigurationer. Ytterligare alternativa vägar för bältena är tillåtna. Om det finns en alternativ väg för bältet ska tillverkaren särskilt nämna den alternativa vägen i bruksanvisningen, enligt punkt 15. Vid provning med sådana alternativa bältesvägar ska fasthållningsanordningen uppfylla alla krav i föreskrifterna med undantag av den här punkten.

6.1.9   Om säkerhetsbältet för vuxna krävs för att fästa en fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” definieras den största längd som ska användas på den dynamiska provningsbänken i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

För att kontrollera överensstämmelsen med denna bestämmelse ska fasthållningsanordningen för barn säkras vid provningsbänken med användning av det lämpliga standardiserade säkerhetsbältet i bilaga 13. Provdockan får inte installeras om inte fasthållningsanordningens utformning är sådan att installeringen av en provdocka ökar den mängd bälte som används. Med fasthållningsanordningen för barn i installerat läge får det inte finnas någon spänning i bältet bortsett från den som utövas av det standardiserade upprullningsdonet om ett sådant monterats. Om bälte med upprullningsdon används ska detta villkor uppfyllas med minst 150 mm av bältet kvar på rullen.

6.1.10   Fasthållningsanordningar för barn i grupperna 0 och 0+ ska inte användas framåtvända.

6.1.11   Fasthållningsanordningar för barn i grupperna 0 och 0+, med undantag av babyliftar enligt punkt 2.4.1, ska tillhöra den integrerade klassen.

6.1.12   Fasthållningsanordningar för barn i grupp I ska tillhöra den integrerade klassen, om de inte är försedda med kollisionsskydd enligt definitionen i punkt 2.7.

6.2   Konfiguration

6.2.1   Fasthållningsanordningens konfiguration ska vara sådan att följande krav uppfylls:

| 6.2.1.1 | Fasthållningsanordningen ska ge önskat skydd i alla de lägen som är avsedda för denna typ av fasthållningsanordning. För ”fasthållningsanordningar för barn med särskilda behov” ska den primära fasthållningsanordningen ge önskat skydd i alla de lägen som är avsedda för denna typ av fasthållningsanordning utan användande av de ytterligare fasthållningsanordningar som kan finnas. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Fasthållningsanordningen ska ge önskat skydd i alla de lägen som är avsedda för denna typ av fasthållningsanordning. För ”fasthållningsanordningar för barn med särskilda behov” ska den primära fasthållningsanordningen ge önskat skydd i alla de lägen som är avsedda för denna typ av fasthållningsanordning utan användande av de ytterligare fasthållningsanordningar som kan finnas.

| 6.2.1.2 | Barnet ska lätt och snabbt kunna placeras och avlägsnas. När det gäller en fasthållningsanordning för barn i vilket barnet hålls fast med ett fyr- eller fempunktsbälte eller ett Y-format bälte utan upprullningsdon ska de båda axelbanden och höftbandet kunna röra sig i förhållande till varandra under det förfarande som föreskrivs i punkt 7.2.1.4.
  I dessa fall kan fasthållningsanordningens bältesenhet vara utformad med två eller fler sammanbindande delar. För en ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” godkänns att tilläggsfasthållningsanordningarna begränsar den snabbhet med vilken ett barn kan placeras och avlägsnas. Tilläggsanordningarna ska emellertid i görligaste mån utformas så att de snabbt kan öppnas. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Barnet ska lätt och snabbt kunna placeras och avlägsnas. När det gäller en fasthållningsanordning för barn i vilket barnet hålls fast med ett fyr- eller fempunktsbälte eller ett Y-format bälte utan upprullningsdon ska de båda axelbanden och höftbandet kunna röra sig i förhållande till varandra under det förfarande som föreskrivs i punkt 7.2.1.4.

I dessa fall kan fasthållningsanordningens bältesenhet vara utformad med två eller fler sammanbindande delar. För en ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” godkänns att tilläggsfasthållningsanordningarna begränsar den snabbhet med vilken ett barn kan placeras och avlägsnas. Tilläggsanordningarna ska emellertid i görligaste mån utformas så att de snabbt kan öppnas.

| 6.2.1.3 | Om det är möjligt att ändra fasthållningsanordningens lutning får denna lutningsändring inte kräva ytterligare manuell inställning av banden. Ett avsiktligt handgrepp ska krävas för att ändra fasthållningsanordningens lutning. |
| --- | --- |

6.2.1.3

Om det är möjligt att ändra fasthållningsanordningens lutning får denna lutningsändring inte kräva ytterligare manuell inställning av banden. Ett avsiktligt handgrepp ska krävas för att ändra fasthållningsanordningens lutning.

| 6.2.1.4 | Fasthållningsanordningar för barn i grupperna 0, 0+ och I ska hålla barnet i sådant läge att önskat skydd ges även när barnet sover. |
| --- | --- |

6.2.1.4

Fasthållningsanordningar för barn i grupperna 0, 0+ och I ska hålla barnet i sådant läge att önskat skydd ges även när barnet sover.

| 6.2.1.5 | För att hindra att barnet glider ner under bandet vid sammanstötning eller på grund av barnets egna rörelser krävs ett grenband på alla framåtvända fasthållningsanordningar i grupp I som har inbyggt fyrpunktsbälte. Med grenbandet fäst och i sitt längsta inställningsläge ska det inte vara möjligt att inställa höftbältet så att det ligger ovanför bäckenet, varken för den provdocka som väger 9 kg eller för den som väger 15 kg. |
| --- | --- |

6.2.1.5

För att hindra att barnet glider ner under bandet vid sammanstötning eller på grund av barnets egna rörelser krävs ett grenband på alla framåtvända fasthållningsanordningar i grupp I som har inbyggt fyrpunktsbälte. Med grenbandet fäst och i sitt längsta inställningsläge ska det inte vara möjligt att inställa höftbältet så att det ligger ovanför bäckenet, varken för den provdocka som väger 9 kg eller för den som väger 15 kg.

6.2.2   För grupperna I, II och III ska alla fasthållningsanordningar som använder höftbälte aktivt styra höftbältet för att säkerställa att den belastning som överförs av höftbältet överförs via bäckenet.

6.2.3   Fasthållningsanordningens alla band ska vara så placerade att de inte kan orsaka obehag vid normal användning eller anta en form som kan innebära fara för den fastspände. Avståndet mellan axelbanden i närheten av halsen ska minst ha den bredd som en lämplig provdocka har.

6.2.4   Anordningen får inte utsätta svaga delar av barnets kropp (underliv, skrev osv.) för alltför stora påkänningar. Utformningen ska vara sådan att komprimerande belastningar inte överförs till barnets hjässa i händelse av en sammanstötning.

| 6.2.4.1 | Y-formade bälten får endast användas i bakåtvända och sidovända fasthållningsanordningar för barn (babyliftar). |
| --- | --- |

6.2.4.1

Y-formade bälten får endast användas i bakåtvända och sidovända fasthållningsanordningar för barn (babyliftar).

6.2.5   Fasthållningsanordningen för barn ska vara så utformad och monterad att

| 6.2.5.1 | risken för den skada på barnet eller föraren och andra passagerare i fordonet som orsakas av skarpa kanter eller framskjutande delar minimeras (anges t.ex. i föreskrifter nr 21), |
| --- | --- |

6.2.5.1

risken för den skada på barnet eller föraren och andra passagerare i fordonet som orsakas av skarpa kanter eller framskjutande delar minimeras (anges t.ex. i föreskrifter nr 21),

| 6.2.5.2 | den inte har skarpa kanter eller framskjutande delar som kan orsaka skada på fordonssätets klädsel eller kläder på förare eller passagerare, |
| --- | --- |

6.2.5.2

den inte har skarpa kanter eller framskjutande delar som kan orsaka skada på fordonssätets klädsel eller kläder på förare eller passagerare,

| 6.2.5.3 | den inte utsätter svaga delar av barnets kropp (underliv, skrev osv.) för de extra tröghetskrafter den bygger upp, |
| --- | --- |

6.2.5.3

den inte utsätter svaga delar av barnets kropp (underliv, skrev osv.) för de extra tröghetskrafter den bygger upp,

| 6.2.5.4 | det säkerställs att dess styva delar inte, på ställen där de står i förbindelse med band, har skarpa kanter som kan skava på banden. |
| --- | --- |

6.2.5.4

det säkerställs att dess styva delar inte, på ställen där de står i förbindelse med band, har skarpa kanter som kan skava på banden.

6.2.6   Alla delar som gjorts delbara för att möjliggöra att komponenterna kan sammansättas eller tas isär ska vara så utformade att alla risker för felaktig sammansättning i görligaste mån undviks. ”Fasthållningsanordningar för barn med särskilda behov” kan ha extra fasthållningsanordningar. Dessa ska vara så utformade att alla risker för felaktig sammansättning undviks och att öppnings- och användningssättet omedelbart står klart för räddningspersonal i ett nödläge.

6.2.7   Om det i de fasthållningsanordningar för barn som är avsedda för grupperna I, II eller grupperna I och II i kombination ingår en stolsrygg, ska den inre höjden på denna fastställd i enlighet med diagrammet i bilaga 12 inte vara lägre än 500 mm.

6.2.8   Endast automatiskt låsande upprullningsdon eller nödlåsande upprullningsdon får användas.

6.2.9   I anordningar avsedda för användning för barn i grupp I får det inte vara möjligt för barnet att på enkelt sätt lossa den del av systemet som håller fast bäckenet sedan barnet placerats. För detta ändamål ska kraven i punkt 7.2.5 (spärranordningar) vara uppfyllda. Alla anordningar som är utformade för att uppnå detta ska vara permanent monterade på fasthållningsanordningen för barn.

6.2.10   En fasthållningsanordning för barn kan utformas för att användas i mer än en viktgrupp och/eller av mer än ett barn, förutsatt att det uppfyller de bestämmelser som gäller för vardera av de berörda grupperna. En fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” ska uppfylla bestämmelserna för den kategori av alla viktgrupper för vilken den blivit godkänd.

6.2.11   Fasthållningsanordningar för barn med upprullningsdon

När det gäller en fasthållningsanordning för barn som omfattar ett upprullningsdon, ska detta uppfylla bestämmelserna i punkt 7.2.3.

6.2.12   I fråga om bälteskuddar ska den lätthet varmed band och låstunga på ett bilbälte för vuxna passerar genom fästpunkterna undersökas. Detta gäller särskilt för bälteskuddar som är utformade för bilens framsäte, vilka kan ha långa halvstyva utskott. Det fasta låsbeslaget ska inte tillåtas passera genom fästpunkterna på bältesstolar eller medge en helt annan bältesanliggning än provvagnens.

6.2.13   Om fasthållningsanordningen för barn är utformad för mer än ett barn, ska de olika fasthållningsanordningarna vara helt oberoende när det gäller belastningsöverföring och justeringar.

6.2.14   De fasthållningsanordningar för barn som omfattar uppblåsbara delar ska vara så utformade att användningsförhållandena (tryck, temperatur, fuktighet) inte påverkar deras förmåga att uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.3   Anvisningar för Isofix-fasthållningsanordningar

6.3.1   Allmänna egenskaper

6.3.1.1   Mått

De största måtten i sidled, nedåt och bakåt för Isofix-fasthållningsanordningen för barn och placeringarna av de Isofix-förankringssystem i vilka dess fästen ska inkopplas bestäms för tillverkaren av Isofix-fasthållningsanordningen för barn genom den fordonssätesfixtur som definieras i punkt 2.31 i dessa föreskrifter.

6.3.1.2   Vikt

Vikten hos en Isofix-fasthållningsanordning för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” och i viktgruppen 0, 0+, I får inte överskrida 15 kg.

6.3.2   Isofix-fästen

6.3.2.1   Typ

Isofix-fästen kan överensstämma med de exempel som visas i figur 0 (a) eller ha annan lämplig utformning som är en del av en fast mekanism med utrymme för sådan inställning vars egenskaper bestäms av tillverkaren av Isofix-fasthållningsanordningen för barn.

Figur 0 (a)

Figur 0 (a)

Image

6.3.2.2   Mått

Måtten för den del av fästet för Isofix-fasthållningsanordningen för barn som ansluts till Isofix-förankringssystemet får inte överskrida de största måtten i figur 0 (b).

Figur 0 (b)

Figur 0 (b)

Image

6.3.2.3   Partiella låsindikationer

I Isofix-fasthållningsanordningen för barn ska finnas möjligheter till en tydlig indikation om att båda Isofix-fästena är fullständigt låsta med motsvarande låga Isofix-förankringar. Indikationsmöjligheterna kan vara hörbara, kunna uppfattas av känseln eller synliga eller en kombination av två eller flera. I fråga om en synlig indikation ska den vara uppfattbar under alla normala ljusförhållanden.

6.3.3   Anvisningar för bandet för övre hållrem för Isofix-fasthållningsanordningen för barn

6.3.3.1   Anslutningen för den övre hållremmen

Anslutningen för den övre hållremmen bör vara den Isofix-krok för övre hållrem som visas i figur 0 (c) eller liknande anordningar som överensstämmer med vad som anges i figur 0 (c).

6.3.3.2   Egenskaper hos Isofix-bandet för övre hållrem

Isofix-bandet för övre hållrem ska stödjas av band (eller motsvarande) med ett utrymme för inställning och spänningslättande.

6.3.3.2.1   Längden hos Isofix-bandet för övre hållrem

Längden hos Isofix-bandet för övre hållrem ska vara minst 2 000 mm.

6.3.3.2.2   Indikation på avsaknad av slack

Isofix-bandet för övre hållrem eller Isofix-barnsätet ska vara utrustade med en anordning som ska ange att all slack avlägsnats från bandet. Anordningen får ingå som en del i anordningen för inställning och spänningslättande.

6.3.3.2.3   Mått

Inkopplingsmåtten för Isofix-krokarna för övre hållrem visas i figur 0 (c).

Figur 0 (c)

Figur 0 (c)

Mått för Isofix-anslutning (kroktyp) för övre hållrem

Mått för Isofix-anslutning (kroktyp) för övre hållrem

Image

6.3.4   Inställningsbestämmelser

Isofix-fästena eller själva Isofix-fasthållningsanordningen för barn ska kunna inställas för anpassning till serien av Isofix-förankringslägen i föreskrifter nr 14.

6.4   Kontroll av märkningar

6.4.1   Den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna ska kontrollera att märkningarna överensstämmer med kraven i punkt 4.

6.5   Kontroll av installerings- och användningsanvisningarna

6.5.1   Den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna ska kontrollera att installerings- och bruksanvisningarna överensstämmer med punkt 15.

7.   SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER

7.1   Bestämmelser tillämpliga på den sammansatta fasthållningsanordningen

7.1.1   Motståndskraft mot korrosion

7.1.1.1   En komplett fasthållningsanordning för barn, eller de delar därav som kan utsättas för korrosion, ska underkastas korrosionsprovningen i punkt 8.1.1.

7.1.1.2   Efter den korrosionsprovning som föreskrivs i punkterna 8.1.1.1 och 8.1.1.2 får inga tecken på någon påverkan som sannolikt kan försämra funktionen hos fasthållningsanordningen för barn eller någon betydande korrosion kunna ses med blotta ögat av en kvalificerad observatör.

7.1.2   Energiupptagning

7.1.2.1   För alla anordningar med ryggstöd ska de områden som anges i bilaga 18 till dessa föreskrifter vid provning enligt bilaga 17 ha en accelerationstopp av mindre än 60 g. Denna bestämmelse gäller även ytor i kollisionsskydd i det område som huvudet träffar.

7.1.2.2   I fråga om fasthållningsanordningar för barn med permanenta mekaniskt fästade, inställbara huvudstödsanordningar där antingen höjden på säkerhetsbältet för vuxna eller på fyr- eller fempunktsbältet för barn direkt styrs med det inställbara huvudstödet krävs det inte att energiupptagning begärs för de områden som definieras i bilaga 18 och som inte kan beröras av provdockans huvud, dvs. bakom huvudstödet.

7.1.3   Vältning

7.1.3.1   Fasthållningsanordningen för barn ska provas så som föreskrivs i punkt 8.1.2. Provdockan ska inte falla ut ur anordningen och när provningssätet är i upp- och nedvänt läge ska provdockans huvud inte röra sig mer än 300 mm från sitt ursprungliga läge i lodrät riktning i förhållande till provningssätet.

7.1.4   Dynamisk provning

7.1.4.1   Allmänt Fasthållningsanordningen för barn ska genomgå en dynamisk provning i överensstämmelse med punkt 8.1.3.

7.1.4.1.1   Fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal”, ”begränsad” och ”semiuniversal” ska provas på provningsvagnen med hjälp av det provningssäte som föreskrivs i punkt 6 och som överensstämmer med punkt 8.1.3.1.

7.1.4.1.2   Fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”fordonsspecifik” ska provas tillsammans med varje fordonsmodell för vilken fasthållningsanordningen för barn är avsedd. Den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen kan minska antalet fordonsmodeller om de inte är mycket olika i de avseenden som förtecknas i punkt 7.1.4.1.2.3. Fasthållningsanordningen för barn kan provas på ett av följande sätt:

| 7.1.4.1.2.1 | I ett komplett fordon såsom föreskrivs i punkt 8.1.3.3. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1

I ett komplett fordon såsom föreskrivs i punkt 8.1.3.3.

| 7.1.4.1.2.2 | I ett fordonschassi på provningsvagnen såsom föreskrivs i punkt 8.1.3.2. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2

I ett fordonschassi på provningsvagnen såsom föreskrivs i punkt 8.1.3.2.

| 7.1.4.1.2.3 | I tillräckliga delar av fordonschassit för att den ska vara representativ för fordonets konstruktion och islagsytor. Om fasthållningsanordningen för barn är avsedd att användas i baksätet ska dessa delar omfatta framsätets baksida, baksäte, golvpanel, B- och C-stolpar samt tak. Om fasthållningsanordningen för barn är avsedd att användas i framsätet ska delarna omfatta instrumentpanel, A-stolpar, vindruta, alla handtag och knappar som finns installerade i golvet eller på en konsol, framsäte, golvpanel samt tak. Om fasthållningsanordningen för barn är avsedd att användas tillsammans med bilbältet för vuxna ska i delarna dessutom ingå lämpligt(a) bilbälte(n) för vuxna. Den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen kan tillåta att föremål undantas om de anses överflödiga. Provningen ska utföras så som föreskrivs i punkt 8.1.3.2. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3

I tillräckliga delar av fordonschassit för att den ska vara representativ för fordonets konstruktion och islagsytor. Om fasthållningsanordningen för barn är avsedd att användas i baksätet ska dessa delar omfatta framsätets baksida, baksäte, golvpanel, B- och C-stolpar samt tak. Om fasthållningsanordningen för barn är avsedd att användas i framsätet ska delarna omfatta instrumentpanel, A-stolpar, vindruta, alla handtag och knappar som finns installerade i golvet eller på en konsol, framsäte, golvpanel samt tak. Om fasthållningsanordningen för barn är avsedd att användas tillsammans med bilbältet för vuxna ska i delarna dessutom ingå lämpligt(a) bilbälte(n) för vuxna. Den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen kan tillåta att föremål undantas om de anses överflödiga. Provningen ska utföras så som föreskrivs i punkt 8.1.3.2.

7.1.4.1.3   Den dynamiska provningen ska utföras på de fasthållningsanordningar för barn som inte tidigare belastats.

7.1.4.1.4   Under den dynamiska provningen får ingen del av fasthållningsanordningen för barn som verkligen bidrar till att hålla barnet i läge gå sönder och inga låsbeslag, låsanordningar eller förskjutningssystem får öppnas.

7.1.4.1.5   I fråga om fasthållningsanordningar av ”icke-inbyggd klass”, ska det säkerhetsbälte som används vara det standardbälte med de förankringsbeslag som föreskrivs i bilaga 13 till dessa föreskrifter. Detta gäller inte ”fordonsspecifika” typgodkännanden då det verkliga bältet i fordonet ska användas.

7.1.4.1.6   Om en fasthållningsanordning för barn i kategorin ”fordonsspecifik” installerats i området bakom de bakersta framåtvända sittplatserna för vuxna (t.ex. i bagageutrymmet) ska en provning med den (de) största provdockan(orna) i ett komplett fordon utföras så som föreskrivs i punkt 8.1.3.3.3. De andra provningarna, inkl. för tillverkningens överensstämmelse, kan göras så som föreskrivs i punkt 8.1.3.2, om tillverkaren så önskar.

7.1.4.1.7   I fråga om en ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” ska alla de dynamiska provningar som anges i dessa föreskrifter för varje viktgrupp utföras två gånger: först med användande av de primära fasthållningsanordningarna och sedan med användande av alla fasthållningsanordningar. Vid dessa provningar ska särskild uppmärksamhet ägnas bestämmelserna i punkterna 6.2.3 och 6.2.4.

7.1.4.1.8   Under de dynamiska provningarna ska det standardiserade säkerhetsbälte som används för att installera fasthållningsanordningen för barn inte lossna från någon styr- eller låsanordning som används vid den provning som utförs.

7.1.4.1.9   En fasthållningsanordning för barn med ett stödben ska provas enligt följande:

| a) | I fråga om kategorin ”semiuniversal” ska provningarna för islag framifrån utföras med stödbenet inställt i såväl den högsta som lägsta inställning som är förenlig med placeringen av provvagnens golvpanel. Provningarna för islag bakifrån ska utföras i det ogynnsammaste läge som valts av den tekniska tjänsten. Under provningarna ska stödbenet stödjas på provvagnens golvpanel enligt beskrivning i figur 2 i tillägg 3 till bilaga 6. Om det finns fritt utrymme mellan den kortaste benlängden och den högsta golvpanelsnivån inställs benet till golvpanelsnivån med 140 mm under Cr. Om den största benlängden är större än vad som är möjligt för den lägsta golvpanelsnivån att använda inställs benet till den lägsta golvpanelsnivån med 280 mm under Cr. I fråga om stödben med inställbara steg ska stödbenets längd inställas i påföljande inställningsläge för att säkerställa att stödbenet berör golvet. |
| --- | --- |

a)

I fråga om kategorin ”semiuniversal” ska provningarna för islag framifrån utföras med stödbenet inställt i såväl den högsta som lägsta inställning som är förenlig med placeringen av provvagnens golvpanel. Provningarna för islag bakifrån ska utföras i det ogynnsammaste läge som valts av den tekniska tjänsten. Under provningarna ska stödbenet stödjas på provvagnens golvpanel enligt beskrivning i figur 2 i tillägg 3 till bilaga 6. Om det finns fritt utrymme mellan den kortaste benlängden och den högsta golvpanelsnivån inställs benet till golvpanelsnivån med 140 mm under Cr. Om den största benlängden är större än vad som är möjligt för den lägsta golvpanelsnivån att använda inställs benet till den lägsta golvpanelsnivån med 280 mm under Cr. I fråga om stödben med inställbara steg ska stödbenets längd inställas i påföljande inställningsläge för att säkerställa att stödbenet berör golvet.

| b) | I fråga om stödben utanför symmetriplanet ska det ogynnsammaste läget för provningen väljas av den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

b)

I fråga om stödben utanför symmetriplanet ska det ogynnsammaste läget för provningen väljas av den tekniska tjänsten.

| c) | I fråga om kategorin ”fordonsspecifik” ska stödbenet inställas enligt anvisningarna från tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn. |
| --- | --- |

c)

I fråga om kategorin ”fordonsspecifik” ska stödbenet inställas enligt anvisningarna från tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn.

7.1.4.1.10   I fråga om en fasthållningsanordning för barn som använder ett Isofix-förankringssystem och, i förekommande fall, en rotationshämmande anordning ska den dynamiska provningen utföras:

| 7.1.4.1.10.1 | För Isofix-fasthållningsanordningar för barn av storleksklasserna A och B:






  7.1.4.1.10.1.1 | med den rotationshämmande anordningen i bruk, och |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1

För Isofix-fasthållningsanordningar för barn av storleksklasserna A och B:

7.1.4.1.10.1.1

med den rotationshämmande anordningen i bruk, och

| 7.1.4.1.10.1.2 | utan den rotationshämmande anordningen i bruk. Detta krav tillämpas inte när ett permanent och icke-inställbart stödben används som rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2

utan den rotationshämmande anordningen i bruk. Detta krav tillämpas inte när ett permanent och icke-inställbart stödben används som rotationshämmande anordning.

| 7.1.4.1.10.2 | För en Isofix-fasthållningsanordning för barn i övriga storleksklasser med den rotationshämmande anordningen i bruk. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2

För en Isofix-fasthållningsanordning för barn i övriga storleksklasser med den rotationshämmande anordningen i bruk.

7.1.4.2   Bröstkorgsacceleration (5)

5

7.1.4.2.1   Bröstkorgsaccelerationsresultanten får inte överstiga 55 g utom under perioder som totalt inte överstiger 3 ms.

7.1.4.2.2   Den lodräta accelerationskomponenten från buken mot huvudet får inte överstiga 30 g utom under perioder som totalt inte överstiger 3 ms.

7.1.4.3   Bukinträngning (6)

6

7.1.4.3.1   Under den kontroll som beskrivs i punkt 5.3 i tillägg 1 till bilaga 8 ska det inte finnas några synliga tecken på någon inträngning i bukens modellera som orsakas av någon del av fasthållningsanordningen.

7.1.4.4   Förskjutning av provdocka

7.1.4.4.1   Fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal”, ”begränsad” och ”semiuniversal”:

| 7.1.4.4.1.1 | Framåtvända fasthållningsanordningar för barn: provdockans huvud får inte passera planen BA och DA såsom dessa definieras i figur 1 nedan, utom i fråga om bälteskuddar då den största provdockan P10 används varvid värdet med avseende på DA-planet ska vara 840 mm.

  Figur 1


  Uppsättning för provning av framåtvänd anordning |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1

Framåtvända fasthållningsanordningar för barn: provdockans huvud får inte passera planen BA och DA såsom dessa definieras i figur 1 nedan, utom i fråga om bälteskuddar då den största provdockan P10 används varvid värdet med avseende på DA-planet ska vara 840 mm.

Figur 1

Figur 1

Uppsättning för provning av framåtvänd anordning

Uppsättning för provning av framåtvänd anordning

Image

| 7.1.4.4.1.2 | Bakåtvända fasthållningsanordningar för barn






  7.1.4.4.1.2.1 | Fasthållningsanordningar för barn som stöds av instrumentpanel: provdockans huvud får inte passera utanför de plan AB, AD och DCr som definieras i figur 2 nedan. Detta ska bedömas fram till 300 ms eller till den tidpunkt då provdockan nått ett slutgiltigt stillastående, beroende på vad som tidigast inträffar.

  Figur 2


  Uppsättning för provning av bakåtvänd anordning |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2

Bakåtvända fasthållningsanordningar för barn

7.1.4.4.1.2.1

Fasthållningsanordningar för barn som stöds av instrumentpanel: provdockans huvud får inte passera utanför de plan AB, AD och DCr som definieras i figur 2 nedan. Detta ska bedömas fram till 300 ms eller till den tidpunkt då provdockan nått ett slutgiltigt stillastående, beroende på vad som tidigast inträffar.

Figur 2

Figur 2

Uppsättning för provning av bakåtvänd anordning

Uppsättning för provning av bakåtvänd anordning

Image

| 7.1.4.4.1.2.2 | Fasthållningsanordningar för barn i grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen samt babyliftar: provdockans huvud får inte passera de plan AB, AD och DE som visas i figur 3 nedan. Detta ska bedömas fram till 300 ms eller till den tidpunkt då provdockan nått ett slutgiltigt stillastående, beroende på vad som tidigast inträffar.

  Figur 3


  Uppsättning för provning av fasthållningsanordningar för barn i grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.2

Fasthållningsanordningar för barn i grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen samt babyliftar: provdockans huvud får inte passera de plan AB, AD och DE som visas i figur 3 nedan. Detta ska bedömas fram till 300 ms eller till den tidpunkt då provdockan nått ett slutgiltigt stillastående, beroende på vad som tidigast inträffar.

Figur 3

Figur 3

Uppsättning för provning av fasthållningsanordningar för barn i grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen

Uppsättning för provning av fasthållningsanordningar för barn i grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen

Image

| 7.1.4.4.1.2.3 | Fasthållningsanordningar för barn i andra grupper än grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen:
  Provdockans huvud får inte passera de plan FD, FG och DE som visas i figur 4. Detta ska bedömas fram till 300 ms eller till den tidpunkt då provdockan nått ett slutgiltigt stillastående, beroende på vad som tidigast inträffar.
  Om det uppstår kontakt mellan en sådan fasthållningsanordning för barn och stången med diametern 100 mm och alla prestandakrav är uppfyllda ska ytterligare en dynamisk provning utföras (islag framifrån) med den tyngsta provdocka för vilken som en sådan fasthållningsanordning för barn är avsedd och utan stången med diametern 100 mm. Bestämmelserna för denna provning är att alla krav utom förskjutning framåt ska vara uppfyllda.

  Figur 4


  Uppsättning för provning av bakåtvända anordningar i andra grupper än grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.3

Fasthållningsanordningar för barn i andra grupper än grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen:

Provdockans huvud får inte passera de plan FD, FG och DE som visas i figur 4. Detta ska bedömas fram till 300 ms eller till den tidpunkt då provdockan nått ett slutgiltigt stillastående, beroende på vad som tidigast inträffar.

Om det uppstår kontakt mellan en sådan fasthållningsanordning för barn och stången med diametern 100 mm och alla prestandakrav är uppfyllda ska ytterligare en dynamisk provning utföras (islag framifrån) med den tyngsta provdocka för vilken som en sådan fasthållningsanordning för barn är avsedd och utan stången med diametern 100 mm. Bestämmelserna för denna provning är att alla krav utom förskjutning framåt ska vara uppfyllda.

Figur 4

Figur 4

Uppsättning för provning av bakåtvända anordningar i andra grupper än grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen

Uppsättning för provning av bakåtvända anordningar i andra grupper än grupp 0 som inte stöds av instrumentpanelen

Image

7.1.4.4.2   Fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”fordonsspecifik”: vid provning i ett komplett fordon eller ett fordonskarosseri får huvudet inte beröra någon del av fordonet. Om en beröring uppstår ska emellertid huvudets islagshastighet vara mindre än 24 km/tim och den del mot vilken beröringen uppstår ska uppfylla de bestämmelser som fastställts i bilaga 4 till föreskrifter nr 21 om provning av energiupptagning. Vid provningar med kompletta fordon ska det vara möjligt att efter provningen avlägsna provdockorna från fasthållningsanordningen för barn utan att använda verktyg.

7.1.5   Motståndskraft mot temperatur

7.1.5.1   De låsbeslagsanordningar, upprullningsdon, inställningsanordningar och spärranordningar som kan påverkas av temperaturen ska genomgå temperaturprovningen i punkt 8.2.8.

7.1.5.2   Efter den temperaturprovning som föreskrivs i punkt 8.2.8.1 får inga tecken på påverkan som troligen kan försämra funktionen hos fasthållningsanordningen för barn vara synliga för blotta ögat för en kvalificerad observatör.

7.2   Bestämmelser tillämpliga på fasthållningsanordningens enskilda komponenter

7.2.1   Låsbeslag

7.2.1.1   Låsbeslaget ska vara så utformat att alla möjligheter till felaktig hantering är uteslutna. Detta innebär bl.a. att det inte får vara möjligt att lämna låsbeslaget i ett delvis stängt läge. Det får inte vara möjligt att av misstag förväxla låsbeslagets delar, när låsbeslaget låses utan låsbeslaget ska endast kunna låsas när samtliga ingående delar sammansätts. Där låsbeslaget berör barnet får det inte vara smalare än den minsta bandbredden i punkt 7.2.4.1.1. Denna punkt är inte tillämplig på de bältesenheter som redan typgodkänts enligt ECE-föreskrifter nr 16 eller enligt någon likvärdig gällande standard. I fråga om en ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” ska endast låsbeslaget på den primära fasthållningsanordningen behöva uppfylla kraven i punkterna 7.2.1.1–7.2.1.9.

7.2.1.2   Låsbeslaget ska även när det inte är belastat vara stängt oberoende av sitt läge. Det ska vara enkelt att hantera och få grepp om. Det ska vara möjligt att öppna genom att trycka på en knapp eller en liknande anordning. Den yta på vilken tryckningen utförs ska i läget för verklig upplåsning och när den projiceras i ett plan som är vinkelrätt mot knappens ursprungliga rörelseriktning ha: för slutna anordningar, en yta av minst 4,5 cm2 och en bredd av minst 15 mm, för icke-slutna anordningar, en yta av minst 2,5 cm2 och en bredd av minst 10 mm. Bredden ska vara det mindre av de två mått som bildar den föreskrivna ytan och ska mätas vinkelrätt mot upplåsningsknappens rörelseriktning.

2

2

7.2.1.3   Låsbeslagets öppningsyta ska vara röd. Ingen annan del av låsbeslaget får ha denna färg.

7.2.1.4   Det ska vara möjligt att lossa barnet från fasthållningsanordningen med ett enda handgrepp på ett enda låsbeslag. För grupperna 0 och 0 + är det tillåtet att avlägsna barnet tillsammans med anordningar som barnstol/babylift/fasthållningsanordning för babylift, om fasthållningsanordningen för barn kan lossas genom att högst två låsbeslag öppnas.

7.2.1.4.1   Ett spänne som förbinder axelbanden på ett fyr- eller fempunktsbälte anses inte uppfylla bestämmelsen för ett det enkla handgreppet i punkt 7.2.1.4.

7.2.1.5   För grupperna II och III ska låsbeslaget vara så placerat att barnpassageraren kan nå det. Dessutom ska det för alla grupper vara så placerat att dess syfte och användningssätt omedelbart står klara för räddningspersonal i ett nödläge.

7.2.1.6   Genom att öppna låsbeslaget ska det vara möjligt att avlägsna barnet oberoende av ”stol”, ”underrede” eller ”kollisionsskydd”, om dessa monterats, och om anordningen omfattar ett grenband ska grenbandet öppnas genom att samma låsbeslag används.

7.2.1.7   Låsbeslaget ska klara temperaturprovningen i punkt 8.2.8.1. Det ska också klara upprepad användning och skall, före den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 8.1.3, genomgå en provning som under normala användningsförhållanden omfattar 5 000 ± 5 öppnings- och stängningsmoment.

7.2.1.8   Låsbeslaget ska genomgå följande öppningsprovningar:

7.2.1.8.1   Provning under belastning

7.2.1.8.1.1   En fasthållningsanordning för barn som redan genomgått den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 8.1.3 ska användas vid denna provning.

7.2.1.8.1.2   Den kraft som krävs för att öppna låsbeslaget vid provningen enligt punkt 8.2.1 får inte överstiga 80 N.

7.2.1.8.2   Provning utan belastning

7.2.1.8.2.1   Ett låsbeslag som inte tidigare utsatts för en belastning ska användas vid denna provning. Den kraft som krävs för att öppna låsbeslaget när det inte är under belastning ska ligga inom 40–80 N vid de provningar som föreskrivs i punkt 8.2.1.2.

7.2.1.9   Hållfasthet

7.2.1.9.1   Under provningen enligt punkt 8.2.1.3.2 får ingen del av låsbeslaget eller intilliggande band eller inställningsanordningar gå sönder eller lossna.

7.2.1.9.2   Ett fyr- eller fempunktsbälte i viktgrupp 0 och 0+ ska motstå 4 000 N.

7.2.1.9.3   Ett fyr- eller fempunktsbälte i viktgrupp I och högre ska motstå 10 000 N.

7.2.1.9.4   Den behöriga myndigheten kan underlåta att tillämpa hållfasthetsprovningen av låsbeslaget om det redan finns uppgifter som gör provningen överflödig.

7.2.2   Inställningsanordning

7.2.2.1   Inställningsområdet ska vara tillräckligt för att tillåta korrekt inställning av fasthållningsanordningen för barn med alla provdockor i den viktgrupp för vilken anordningen är avsedd och för att medge tillfredsställande installering i alla angivna fordonsmodeller.

7.2.2.2   Alla inställningsanordningar ska vara av ”snabbinställningstyp”, med undantag för de inställningsanordningar som endast används vid den första installeringen av fasthållningsanordningen i fordonet, vilka kan vara av annan typ än ”snabbinställningstyp”.

7.2.2.3   Anordningar av ”snabbinställningstyp” ska vara lätta att nå när fasthållningsanordningen för barn är rätt installerad och barnet eller provdockan sitter på plats.

7.2.2.4   En anordning av ”snabbinställningstyp” ska vara lätt att inställa efter barnets kroppsbyggnad. Den kraft som krävs för att handha den manuella inställningsanordningen får i synnerhet inte vara större än 50 N vid en provning som utförs enligt punkt 8.2.2.1.

7.2.2.5   Två exemplar av inställningsanordningar på fasthållningsanordningen för barn ska provas så som föreskrivs enligt de funktionsbestämmelser för temperaturprovningen i punkterna 8.2.8.1 och 8.2.3.

7.2.2.5.1   Bandglidningen ska inte överskrida 25 mm för en inställningsanordning eller 40 mm för alla inställningsanordningar.

7.2.2.6   Anordningen får inte gå sönder eller lossna när den provas enligt punkt 8.2.2.1.

7.2.2.7   En inställningsanordning som är direkt monterad på fasthållningsanordningen för barn ska kunna motstå upprepad användning och skall, före den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 8.1.3, såsom anges i punkt 8.2.7 genomgå en provning som omfattar 5 000 ± 5 cykler.

7.2.3   Upprullningsdon

7.2.3.1   Automatiskt låsande upprullningsdon

7.2.3.1.1   Bandet hos ett bilbälte med automatiskt låsande upprullningsdon får inte rulla upp mer än 30 mm band mellan upprullningsdonets låslägen. När den fastspända personen gör en bakåtriktad rörelse ska bältet antingen förbli i sitt ursprungliga läge eller automatiskt återgå till detta läge när den fastspända personen gör en efterföljande framåtriktad rörelse.

7.2.3.1.2   Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 7 N då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet såsom föreskrivs i punkt 8.2.1.4 nedan. Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 2 N men inte större än 7 N vid likartad mätning. Om bandet löper genom en styrning eller trissa ska upprullningskraften mätas på den fria sträckan mellan provdockan och styrningen eller trissan. Om det i enheten ingår en anordning, som manövreras manuellt eller automatiskt och som hindrar bandet från att dras ut helt, ska denna anordning inte vara i drift när dessa mätningar utförs.

7.2.3.1.3   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas rulla tillbaka, under de förhållanden som föreskrivs i punkt 8.2.4.2 tills 5 000 cykler slutförts. Upprullningsdonet ska därefter genomgå den temperaturprovningen i punkt 8.2.8.1, korrosionsprovningen i punkt 8.1.1 och dammtålighetsprovningen i punkt 8.2.4.5. Det ska därefter tillfredsställande genomgå ytterligare 5 000 cykler med utdragning och upprullning. Efter ovanstående provningar ska upprullningsdonet fortfarande fungera korrekt och uppfylla bestämmelserna i punkterna 7.2.3.1.1 och 7.2.3.1.2.

7.2.3.2   Nödlåsande upprullningsdon

7.2.3.2.1   Ett nödlåsande upprullningsdon ska uppfylla nedanstående villkor då det provas såsom föreskrivs i punkt 8.2.4.3:

| 7.2.3.2.1.1 | Det ska låsas när fordonets retardation når 0,45 g. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1

Det ska låsas när fordonets retardation når 0,45 g.

| 7.2.3.2.1.2 | Det får inte låsas för bandaccelerationer mindre än 0,8 g uppmätta i riktningen för bandutdragning. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2

Det får inte låsas för bandaccelerationer mindre än 0,8 g uppmätta i riktningen för bandutdragning.

| 7.2.3.2.1.3 | Det får inte låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 12° i någon riktning från det installeringsläge som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3

Det får inte låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 12° i någon riktning från det installeringsläge som anges av tillverkaren.

| 7.2.3.2.1.4 | Det ska låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27° i någon riktning från det installeringsläge som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4

Det ska låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27° i någon riktning från det installeringsläge som anges av tillverkaren.

7.2.3.2.2   När upprullningsdonets funktion beror på en extern signal eller energikälla ska utformningen säkerställa att upprullningsdonet låses automatiskt vid fel eller avbrott från denna signal eller energikälla.

7.2.3.2.3   Ett nödlåsande upprullningsdon med flera funktioner ska uppfylla de bestämmelser som framställs ovan. Dessutom skall, om en av dess avkänningsfaktorer är bandutdragning, låsning ha skett vid en bandacceleration av 1,5 g uppmätt i bandutdragningens riktning.

7.2.3.2.4   I provningarna i punkterna 7.2.3.2.1.1 och 7.2.3.2.3 får den bandrörelse som kan inträffa innan upprullningsdonet låses uppgå till högst 50 mm med början vid längden i punkt 8.2.4.3.1. Vid provningen i punkt 7.2.3.2.1.2 får låsning inte inträffa under utdragning av de 50 mm band som börjar vid längden i punkt 8.2.4.3.1.

7.2.3.2.5   Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 7 N då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet så som föreskrivs i punkt 8.2.1.4. Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får inte bandets upprullningskraft vara mindre än 2 N och inte större än 7 N vid likartad mätning. Om bandet löper genom en styrning eller trissa ska upprullningskraften mätas på den fria sträckan mellan provdockan och styrningen eller trissan. Om det i enheten ingår en anordning, som manövreras manuellt eller automatiskt och som förhindrar bandet från att dras ut helt, ska denna anordning inte vara i drift när dessa mätningar utförs.

7.2.3.2.6   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och låta sig inrullas under de förhållanden som föreskrivs i punkt 8.2.4.2 tills 40 000 cykler slutförts. Upprullningsdonet ska därefter genomgå förfarandena för temperaturprovningen i punkt 8.2.8.1, korrosionsprovningen i punkt 8.1.1 och dammtålighetsprovningen i punkt 8.2.4.5. Det ska därefter tillfredsställande genomgå ytterligare 5 000 cykler med utdragning och upprullning (totalt 45 000 cykler). Efter ovanstående provningar ska upprullningsdonet fortfarande fungera korrekt och uppfylla bestämmelserna i punkterna 7.2.3.2.1–7.2.3.2.5.

7.2.4   Band

7.2.4.1   Bredd

7.2.4.1.1   Den minsta bredden på de band för fasthållningsanordningar för barn som berör provdockan ska vara 25 mm för grupperna 0, 0+ och I och 38 mm för grupperna II och III. Dessa mått ska mätas under den hållfasthetsprovning som föreskrivs i punkt 8.2.5.1 utan att maskinen stoppas och under en belastning som motsvarar 75 % av bandets brottlast.

7.2.4.2   Hållfasthet efter rumskonditionering

7.2.4.2.1   På två exemplar av de band som konditionerats så som föreskrivs i punkt 8.2.5.2.1 ska bandets brottsbelastning fastställas såsom föreskrivs i punkt 8.2.5.1.2.

7.2.4.2.2   Skillnaden mellan brottsbelastningen för de två provexemplaren får inte överstiga 10 % av den större av de uppmätta brottsbelastningarna.

7.2.4.3   Hållfasthet efter särskild konditionering

7.2.4.3.1   För två exemplar av de band som konditionerats så som föreskrivs enligt ett av villkoren i punkt 8.2.5.2 (utom punkt 8.2.5.2.1) får bandets brottsbelastning inte vara mindre än 75 % av medelvärdet för de belastningar som fastställs i provningen i punkt 8.2.5.1.

7.2.4.3.2   Dessutom får inte brottsbelastningen vara mindre än 3,6 kN för fasthållningsanordningar för grupperna 0, 0+, I, 5 kN för grupp II och 7,2 kN för grupp III.

7.2.4.3.3   Den behöriga myndigheten kan utesluta en eller flera av dessa provningar om sammansättningen av det använda materialet eller de uppgifter som redan finns gör en eller flera provningar överflödiga.

7.2.4.3.4   Förfarandena för nötningskonditionering av typ 1 i punkt 8.2.5.2.6 ska endast utföras när mikroglidprovningen i punkt 8.2.3 ger ett resultat över 50 % av det gränsvärde som föreskrivs i punkt 7.2.2.5.1.

7.2.4.4   Det får inte vara möjligt att dra ut hela bandet med några inställningsanordningar, låsbeslag eller förankringspunkter.

7.2.5   Spärranordning

7.2.5.1   Spärranordningen ska vara permanent monterad på fasthållningsanordningen för barn.

7.2.5.2   Spärranordningen får inte försämra livslängden för bilbältet för vuxna och ska klara den temperaturprovning som anges i punkt 8.2.8.1.

7.2.5.3   Spärranordningen får inte förhindra snabblossning av barnet.

7.2.5.4   Anordningar av klass A.

Bandets glidning ska inte vara större än 25 mm efter den provning som föreskrivs i punkt 8.2.6.1.

7.2.5.5   Anordningar av klass B.

Bandets glidning får inte vara större än 25 mm efter den provning som föreskrivs i punkt 8.2.6.2.

7.2.6   Anvisningar för Isofix-fäste

Isofix-fästen och låsindikatorer ska kunna motstå upprepad användning och ska före den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 8.1.3 genomgå en provning som under normala användningsförhållanden omfattar 2 000 ± 5 öppnings- och stängningscykler.

8.   BESKRIVNING AV PROVNINGARNA (7)

7

8.1   Provningar av den sammansatta fasthållningsanordningen

8.1.1   Korrosion

8.1.1.1   Metallföremålen i fasthållningsanordningen för barn ska placeras i ett provningsrum som föreskrivs i bilaga 4. När det gäller en fasthållningsanordning för barn som omfattar ett upprullningsdon ska bandet vara utrullat i sin fulla längd minus 100 ± 3 mm. Med undantag för de korta avbrott som kan krävas, t.ex. för kontroll och påfyllning av saltlösning, ska provningen fortgå oavbrutet under 50 ± 0,5 timmar.

8.1.1.2   När exponeringsprovningen avslutas ska metallföremålen i fasthållningsanordningen för barn tvättas försiktigt eller sköljas i rent rinnande vatten med en temperatur som inte överstiger 38 °C så att de saltavlagringar som kan ha bildats blir avlägsnade, varefter de ska tillåtas torka i en rumstemperatur av 18–25 °C under 24 ± 1 timmar innan de kontrolleras enligt punkt 7.1.1.2.

8.1.2   Vältning

8.1.2.1   Provdockan ska placeras i de fasthållningsanordningar som monterats enligt dessa föreskrifter, med beaktande av tillverkarens anvisningar och med det standardiserade slack som anges i punkt 8.1.3.6.

8.1.2.2   Fasthållningsanordningen ska vara fastsatt på provningssätet eller fordonssätet. Hela sätet ska med en hastighet av 2–5 grader/sekund roteras runt en vågrät axel i sätets längsgående mittplan 360°. Vid denna provning kan anordningar avsedda att användas i specifika fordon vara fastsatta i det provningssäte som beskrivs i bilaga 6.

8.1.2.3   Denna provning ska på nytt utföras med rotation i motsatt riktning efter det att provdockan, om så krävs, återförts till sitt ursprungliga läge. Med rotationsaxeln i det vågräta planet och 90° förskjuten jämfört med de två tidigare provningarna, ska förfarandet upprepas i de två rotationsriktningarna.

8.1.2.4   Dessa provningar ska utföras med användning av både den minsta och den största tillämpbara provdocka för den grupp eller de grupper för vilken(a) fasthållningsanordningen är avsedd.

8.1.3   Dynamiska provningar

8.1.3.1   Provningar på vagn och provningssäte

8.1.3.1.1   Framåtvända

8.1.3.1.1.1   Den vagn och det provningssäte som används vid den dynamiska provningen ska uppfylla bestämmelserna i bilaga 6 till dessa föreskrifter och installeringsförfarandet vid den dynamiska kollisionsprovningen ska överensstämma med bilaga 21.

8.1.3.1.1.2   Vagnen ska förbli horisontell under retardationen eller accelerationen.

8.1.3.1.1.3   Retardations- eller accelerationsanordningar

Sökanden ska välja att använda någon av nedanstående anordningar:

8.1.3.1.1.3.1   Retardationsprovningsanordning:

Vagnens retardation ska utföras med uppställningen i bilaga 6 till dessa föreskrifter eller någon annan anordning som ger likvärdiga resultat. Uppställningen ska ha de prestanda som anges i punkt 8.1.3.4 och nedan:

Kalibreringsförfarande:

Vagnens retardationskurva, för provning av fasthållninganordningar enligt punkt 8.1.3.1, lastad med inerta vikter på upp till 55 kg för att simulera en upptagen fasthållningsanordning för barn, och för provning av fasthållningsanordningar i fordonskaross enligt punkt 8.1.3.2, där vagnen är lastad med fordonsstrukturen och interta vikter på upp till x gånger 55 kg för att simulera antalet x upptagna fasthållningsanordningar för barn, ska vid islag framifrån hålla sig inom det streckande området i diagrammet i tillägg 1 till bilaga 7 till dessa föreskrifter, och vid islag bakifrån inom det streckade området i diagrammet i tillägg 2 till bilaga 7 till dessa föreskrifter.

Under kalibreringen av stoppanordningen ska stoppsträckan vara 650 ± 30 mm vid islag framifrån och 275 ± 20 mm för islag bakifrån.

8.1.3.1.1.3.2   Accelerationsprovningsanordning

Dynamiska provningsförhållanden:

| | Vid islag framifrån ska vagnen framdrivas så att dess totala hastighetsförändring under provningen ΔV är 52 + 0/– 2 km/tim och dess accelerationskurva ligger innanför det streckade området i diagrammet i tillägg 1 till bilaga 7 och ovanför det segment som begränsas av koordinaterna (5 g, 10 ms) och (9 g, 20 ms). Islagets start (T0) definieras enligt ISO 17 373 vid en acceleration på 0,5 g. |
| --- | --- |

Vid islag framifrån ska vagnen framdrivas så att dess totala hastighetsförändring under provningen ΔV är 52 + 0/– 2 km/tim och dess accelerationskurva ligger innanför det streckade området i diagrammet i tillägg 1 till bilaga 7 och ovanför det segment som begränsas av koordinaterna (5 g, 10 ms) och (9 g, 20 ms). Islagets start (T0) definieras enligt ISO 17 373 vid en acceleration på 0,5 g.

| | Vid islag bakifrån ska vagnen framdrivas så att dess totala hastighetsförändring under provningen ΔV är 32 + 2/– 0 km/tim och dess accelerationskurva ligger innanför det streckade området i diagrammet i tillägg 2 till bilaga 7 och ovanför det segment som begränsas av koordinaterna (5 g, 5 ms) och (10 g, 10 ms). Islagets start (T0) definieras enligt ISO 17 373 vid en acceleration på 0,5 g. |
| --- | --- |

Vid islag bakifrån ska vagnen framdrivas så att dess totala hastighetsförändring under provningen ΔV är 32 + 2/– 0 km/tim och dess accelerationskurva ligger innanför det streckade området i diagrammet i tillägg 2 till bilaga 7 och ovanför det segment som begränsas av koordinaterna (5 g, 5 ms) och (10 g, 10 ms). Islagets start (T0) definieras enligt ISO 17 373 vid en acceleration på 0,5 g.

| | Utan hinder av ovanstående krav ska den tekniska tjänsten använda en vagnsmassa (med säte monterat), enligt kraven i punkt 1 i bilaga 6 på mer än 380 kg. |
| --- | --- |

Utan hinder av ovanstående krav ska den tekniska tjänsten använda en vagnsmassa (med säte monterat), enligt kraven i punkt 1 i bilaga 6 på mer än 380 kg.

| | Om ovanstående provningar utfördes vid högre hastighet eller accelerationskurvan överskred det streckande områdets överkant och fasthållningsanordningen ändå uppfyllde kraven, ska provningen anses tillfredsställande. |
| --- | --- |

Om ovanstående provningar utfördes vid högre hastighet eller accelerationskurvan överskred det streckande områdets överkant och fasthållningsanordningen ändå uppfyllde kraven, ska provningen anses tillfredsställande.

8.1.3.1.1.4   Följande mätningar ska utföras:

| 8.1.3.1.1.4.1 | Vagnens hastighet alldeles före islag (endast för retardationsvagnar, behövs för beräkning av stoppsträckan). |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1

Vagnens hastighet alldeles före islag (endast för retardationsvagnar, behövs för beräkning av stoppsträckan).

| 8.1.3.1.1.4.2 | Stoppsträckan (endast för retardationsvagnar), som får beräknas genom dubbel integration av vagnens registrerade retardation. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2

Stoppsträckan (endast för retardationsvagnar), som får beräknas genom dubbel integration av vagnens registrerade retardation.

| 8.1.3.1.1.4.3 | Förskjutningen av provdockans huvud i det lodräta och vågräta planet för grupperna I, II och III, och för grupperna 0 och 0+ provdockans förskjutning utan beaktande av dess armar och ben. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3

Förskjutningen av provdockans huvud i det lodräta och vågräta planet för grupperna I, II och III, och för grupperna 0 och 0+ provdockans förskjutning utan beaktande av dess armar och ben.

| 8.1.3.1.1.4.4 | Bröstkorgsdecelerationen i tre sinsemellan vinkelräta riktningar utom för den nyfödda provdockan. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4

Bröstkorgsdecelerationen i tre sinsemellan vinkelräta riktningar utom för den nyfödda provdockan.

| 8.1.3.1.1.4.5 | Alla synliga tecken på inträngning i bukens modellera (se punkt 7.1.4.3.1) utom för den nyfödda provdockan. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5

Alla synliga tecken på inträngning i bukens modellera (se punkt 7.1.4.3.1) utom för den nyfödda provdockan.

| 8.1.3.1.1.4.6 | Vagnens acceleration eller retardation minst under de första 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6

Vagnens acceleration eller retardation minst under de första 300 ms.

8.1.3.1.1.5   Efter islaget ska fasthållningsanordningen för barn kontrolleras visuellt med avseende på fel eller brott utan att låsbeslaget öppnas.

8.1.3.1.2   Bakåtvända

8.1.3.1.2.1   Provningssätet ska roteras 180° vid provning i överensstämmelse med bestämmelserna för provning med islag bakifrån.

8.1.3.1.2.2   Vid provning av en bakåtvänd fasthållningsanordning för barn avsedd att användas i framsätet ska fordonets instrumentbräda representeras av en styv stång fästad vid vagnen på ett sådant sätt att all energiupptagning sker i fasthållningsanordningen för barn.

8.1.3.1.2.3   Retardationsförhållandena ska uppfylla bestämmelserna i punkt 8.1.3.1.1.3.1.

Accelerationsförhållandena ska uppfylla bestämmelserna i punkt 8.1.3.1.1.3.2.

8.1.3.1.2.4   De mätningar som utförs ska vara samma som de som förtecknas i punkterna 8.1.3.1.1.4–8.1.3.1.1.4.6.

8.1.3.2   Provningar på vagn och fordonskaross

8.1.3.2.1   Framåtvända

8.1.3.2.1.1   Den metod som används för att sätta fast fordonet under provningen får inte medföra att fordonssätenas förankringar, förankringarna för bilbältet för vuxna eller några tilläggsförankringar som krävs för att fästa fasthållningsanordningen för barn förstärks, inte heller att karosseriets normala deformation minskas. Ingen del av fordonet får finnas som, genom att begränsa provdockans rörelse, kan minska belastningen på fasthållningsanordningen för barn under provningen. De borttagna delarna av konstruktionen kan ersättas med delar med likvärdig hållfasthet, förutsatt att de inte hindrar provdockans rörelse.

8.1.3.2.1.2   En fastsättningsanordning ska anses vara tillfredställande om den inte påverkar ett område som sträcker sig över konstruktionens hela bredd, om fordonet eller konstruktionen är blockerade eller fastgjorda i främre delen på ett avstånd av minst 500 mm från fasthållningsanordningens förankring. Baktill ska konstruktionen fästas bakom förankringarna på ett avstånd som är tillräckligt för att säkerställa att kraven i punkt 8.1.3.2.1.1 uppfylls.

8.1.3.2.1.3   Fordonssätet och fasthållningsanordningen för barn ska vara monterade och placerade i det läge som den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna valt för att med hänsyn till systemets hållfasthet ge de ogynnsammaste förhållandena med provdockan installerad i fordonet. Läget för fordonssätets ryggstöd och fasthållningsanordningen för barn ska anges i rapporten. Fordonssätets ryggstöd skall, om dess lutning kan inställas, låsas enligt tillverkarens anvisningar eller om inga uppgifter finns, i en ryggstödsvinkel så nära 25° som möjligt.

8.1.3.2.1.4   Om inte monterings- eller bruksanvisningarna kräver annat ska framsätet placeras i det främsta normala användningsläget för de fasthållningsanordningar för barn som är avsedda för framsätet och i det bakersta normala användningsläget för de fasthållningsanordningar för barn som är avsedda för baksätet.

8.1.3.2.1.5   Retardationsförhållandena ska uppfylla bestämmelserna i punkt 8.1.3.4. Provningssätet ska vara sätet i det faktiska fordonet.

8.1.3.2.1.6   Följande mätningar ska utföras:

| 8.1.3.2.1.6.1 | Vagnens hastighet alldeles före islag (endast för retardationsvagnar, behövs för beräkning av stoppsträckan). |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1

Vagnens hastighet alldeles före islag (endast för retardationsvagnar, behövs för beräkning av stoppsträckan).

| 8.1.3.2.1.6.2 | Stoppsträckan (endast för retardationsvagnar), som får beräknas genom dubbel integration av vagnens registrerade retardation. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2

Stoppsträckan (endast för retardationsvagnar), som får beräknas genom dubbel integration av vagnens registrerade retardation.

| 8.1.3.2.1.6.3 | All kontakt mellan provdockans huvud och fordonskarosseriets inre delar. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3

All kontakt mellan provdockans huvud och fordonskarosseriets inre delar.

| 8.1.3.2.1.6.4 | Bröstkorgsretardationen i tre sinsemellan vinkelräta riktningar utom för den nyfödda provdockan. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4

Bröstkorgsretardationen i tre sinsemellan vinkelräta riktningar utom för den nyfödda provdockan.

| 8.1.3.2.1.6.5 | Alla synliga tecken på inträngning i bukens modellera (se punkt 7.1.4.3.1) utom för den nyfödda provdockan. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5

Alla synliga tecken på inträngning i bukens modellera (se punkt 7.1.4.3.1) utom för den nyfödda provdockan.

| 8.1.3.2.1.6.6. | Vagnens och fordonskarosseriets acceleration eller retardation under minst de första 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6.

Vagnens och fordonskarosseriets acceleration eller retardation under minst de första 300 ms.

8.1.3.2.1.7   Efter islaget ska fasthållningsanordningen för barn kontrolleras visuellt med avseende på fel utan att låsbeslaget öppnas.

8.1.3.2.2   Bakåtvända

8.1.3.2.2.1   För provningar med islag bakifrån ska fordonskarosseriet roteras 180° på provningsvagnen.

8.1.3.2.2.2   Samma bestämmelser som vid islag framifrån.

8.1.3.3   Provning med komplett fordon

8.1.3.3.1   Retardationsförhållandena ska uppfylla bestämmelserna i punkt 8.1.3.4 nedan.

8.1.3.3.2   Förfarandet för islagsprovning framifrån ska vara det som anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

8.1.3.3.3   Förfarandet för islagsprovning bakifrån ska vara det som anges i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

8.1.3.3.4   Följande mätningar ska utföras:

| 8.1.3.3.4.1 | Fordonets/provkroppens hastighet alldeles före islag. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1

Fordonets/provkroppens hastighet alldeles före islag.

| 8.1.3.3.4.2 | All kontakt mellan provdockans huvud (för grupp 0 provdockan utan beaktande av dess armar och ben) och fordonets inre delar. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2

All kontakt mellan provdockans huvud (för grupp 0 provdockan utan beaktande av dess armar och ben) och fordonets inre delar.

| 8.1.3.3.4.3 | Bröstkorgsaccelerationen i tre sinsemellan vinkelräta riktningar utom för den nyfödda provdockan. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3

Bröstkorgsaccelerationen i tre sinsemellan vinkelräta riktningar utom för den nyfödda provdockan.

| 8.1.3.3.4.4 | Alla synliga tecken på inträngning i bukens modellera (se punkt 7.1.4.3.1) utom för den nyfödda provdockan. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4

Alla synliga tecken på inträngning i bukens modellera (se punkt 7.1.4.3.1) utom för den nyfödda provdockan.

8.1.3.3.5   Framsätena skall, om deras lutning kan inställas, låsas enligt tillverkarens anvisningar eller om inga uppgifter finns i en ryggstödsvinkel så nära 25° som möjligt.

8.1.3.3.6   Efter islaget ska fasthållningsanordningen för barn kontrolleras visuellt med avseende på fel eller brott utan att låsbeslaget öppnas.

8.1.3.4   Villkoren för dynamisk provning sammanfattas i tabellen.

| | | ISLAG FRAMIFRÅN | ISLAG BAKIFRÅN |
| --- | --- | --- | --- |
| Provning | Anordning | Hastighet
  (km/tim) | Provningspuls | Stoppsträcka vid prov (mm) | Hastighet
  (km/tim) | Provningspuls | Stoppsträcka vid prov (mm) |
| Vagn med provsäte | Framåtvänd för fram- och baksäte, universal, semiuniversal eller begränsad (8) | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Bakåtvänd för fram- och baksäte, universal, semi-universal eller begränsad (9) | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2
  – 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Fordonskaross på vagn | Framåtvänd (8) | 50 + 0
  – 2 | 1 el. 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Bakåtvänd (8) | 50 + 2
  – 2 | 1 el. 3 | 650 ± 50 | 30 + 2
  – 0 | 2 el. 4 | 275 ± 25 |
| Helt fordon mot barriär | Framåtvänd | 50 + 0
  – 2 | 3 | Ej angivna | — | — | — |
| Bakåtvänd | 50 + 0
  – 2 | 3 | Ej angivna | 30 + 2
  – 0 | 4 | Ej angivna |
| Anm.: | Alla fasthållningsanordningar för grupperna 0 och 0 + ska provas enligt bakåtvända förhållanden vid islag framifrån och bakifrån. |

ISLAG FRAMIFRÅN

ISLAG BAKIFRÅN

Provning

Anordning

Hastighet

(km/tim)

Provningspuls

Stoppsträcka vid prov (mm)

Hastighet

(km/tim)

Provningspuls

Stoppsträcka vid prov (mm)

Vagn med provsäte

Framåtvänd för fram- och baksäte, universal, semiuniversal eller begränsad (8)

8

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

—

—

—

Bakåtvänd för fram- och baksäte, universal, semi-universal eller begränsad (9)

9

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

30 + 2

– 0

2

275 ± 25

Fordonskaross på vagn

Framåtvänd (8)

8

50 + 0

– 2

1 el. 3

650 ± 50

—

—

—

Bakåtvänd (8)

8

50 + 2

– 2

1 el. 3

650 ± 50

30 + 2

– 0

2 el. 4

275 ± 25

Helt fordon mot barriär

Framåtvänd

50 + 0

– 2

3

Ej angivna

—

—

—

Bakåtvänd

50 + 0

– 2

3

Ej angivna

30 + 2

– 0

4

Ej angivna

Anm.:

Anm.

Alla fasthållningsanordningar för grupperna 0 och 0 + ska provas enligt bakåtvända förhållanden vid islag framifrån och bakifrån.

Förklaring:

Förklaring:

| Provningsimpuls nr 1 | Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag framifrån. |
| --- | --- |
| Provningsimpuls nr 2 | Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag bakifrån. |
| Provningsimpuls nr 3 | Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag framifrån. |
| Provningsimpuls nr 4 | Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag bakifrån. |

Provningsimpuls nr 1

Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag framifrån.

Provningsimpuls nr 2

Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag bakifrån.

Provningsimpuls nr 3

Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag framifrån.

Provningsimpuls nr 4

Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag bakifrån.

8.1.3.5   Fasthållningsanordningar för barn som omfattar användning av extra förankringar

8.1.3.5.1   I fråga om fasthållningsanordningar för barn som är avsedda för den användningen enligt punkt 2.1.2.3 och som omfattar användning av tilläggsförankringar ska bestämmelserna för provning av islag framifrån enligt punkt 8.1.3.4 utföras enligt följande:

| 8.1.3.5.2 | För anordningar med korta övre fästband, som t.ex. är avsedda för att fästas vid den bakre förvaringshyllan, ska konfigurationen för den övre förankringen på provvagnen vara den som föreskrivs i bilaga 6, tillägg 3. |
| --- | --- |

8.1.3.5.2

För anordningar med korta övre fästband, som t.ex. är avsedda för att fästas vid den bakre förvaringshyllan, ska konfigurationen för den övre förankringen på provvagnen vara den som föreskrivs i bilaga 6, tillägg 3.

| 8.1.3.5.3 | För anordningar med långa övre fästband, som t.ex. är avsedda för användning när det inte finns någon fast bakre förvaringshylla och då de övre förankringsbanden fästs vid fordonets golv, ska konfigurationen för den övre förankringen på provningsvagnen vara den som föreskrivs i bilaga 6, tillägg 3. |
| --- | --- |

8.1.3.5.3

För anordningar med långa övre fästband, som t.ex. är avsedda för användning när det inte finns någon fast bakre förvaringshylla och då de övre förankringsbanden fästs vid fordonets golv, ska konfigurationen för den övre förankringen på provningsvagnen vara den som föreskrivs i bilaga 6, tillägg 3.

| 8.1.3.5.4 | För de anordningar som är avsedda att användas i båda dessa konfigurationer, ska de provningar som föreskrivs i punkterna 8.1.3.5.2 och 8.1.3.5.3 utföras, med det undantaget att när provningen utförs enligt bestämmelserna i punkt 8.1.3.5.3, ska endast den tyngre provdockan användas. |
| --- | --- |

8.1.3.5.4

För de anordningar som är avsedda att användas i båda dessa konfigurationer, ska de provningar som föreskrivs i punkterna 8.1.3.5.2 och 8.1.3.5.3 utföras, med det undantaget att när provningen utförs enligt bestämmelserna i punkt 8.1.3.5.3, ska endast den tyngre provdockan användas.

| 8.1.3.5.5 | För bakåtvända anordningar ska den nedre förankringen för konfigurationen på provningsvagnen vara den som föreskrivs i bilaga 6, tillägg 3. |
| --- | --- |

8.1.3.5.5

För bakåtvända anordningar ska den nedre förankringen för konfigurationen på provningsvagnen vara den som föreskrivs i bilaga 6, tillägg 3.

| 8.1.3.5.6 | För de babyliftar som använder tilläggsband som är fästa vid två säkerhetsbälten för vuxna och där belastningsfördelningen ska anbringas direkt genom säkerhetsbältet för vuxna till den lägre förankringen för säkerhetsbältet för vuxna ska förankringen på provningsvagnen vara den som föreskrivs i punkt 7 (A1, B1) i tillägg 3 till bilaga 6. Installeringen på provningsbänken ska försiggå så som beskrivs i anmärkning 5 i bilaga 21. Detta system ska fungera korrekt även om säkerhetsbältena för vuxna är olåsta och betraktas som kategori ”universal” när de överensstämmer med punkt 6.1.8. |
| --- | --- |

8.1.3.5.6

För de babyliftar som använder tilläggsband som är fästa vid två säkerhetsbälten för vuxna och där belastningsfördelningen ska anbringas direkt genom säkerhetsbältet för vuxna till den lägre förankringen för säkerhetsbältet för vuxna ska förankringen på provningsvagnen vara den som föreskrivs i punkt 7 (A1, B1) i tillägg 3 till bilaga 6. Installeringen på provningsbänken ska försiggå så som beskrivs i anmärkning 5 i bilaga 21. Detta system ska fungera korrekt även om säkerhetsbältena för vuxna är olåsta och betraktas som kategori ”universal” när de överensstämmer med punkt 6.1.8.

8.1.3.6   Provdockor

8.1.3.6.1   Fasthållningsanordningen för barn och provdockan ska installeras på ett sådant sätt att bestämmelserna i punkt 8.1.3.6.3 uppfylls.

8.1.3.6.2   Fasthållningsanordningen för barn ska provas med användning av de provdockor som föreskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

8.1.3.6.3   Installering av provdockan.

8.1.3.6.3.1   Provdockan ska placeras så att det finns ett mellanrum mellan provdockans rygg och fasthållningsanordningen. I fråga om babyliftar placeras provdockan i ett rakt vågrätt läge så nära babyliftens mittlinje som möjligt.

8.1.3.6.3.2   Placera fasthållningsanordningen för barn på provningssätet.

Placera provdockan i fasthållningsanordningen för barn.

En gångjärnsförsedd skiva eller en liknande flexibel anordning 2,5 cm tjock och 6 cm bred med en längd motsvarande axelhöjden (sittande, bilaga 8) minus höjden för höftcentrum (sittande, enligt bilaga 8 knäveckets höjd plus halva lårets höjd, sittande) för den provdocksstorlek som provas placeras mellan provdockan och baksidan av fasthållningsanordningen för barn. Skivan ska följa stolens kontur så nära som möjligt och dess nedre ände ska vara på samma höjd som provdockans höftled.

Bältet inställs enligt tillverkarens anvisningar men med en spänning av 250 ± 25 N över inställningskraften, med en avlänkningsvinkel på inställningsanordningens band av 45 ± 5° eller alternativt på den vinkel som föreskrivs av tillverkaren.

Installeringen av bilbarnstolen på provningssätet enligt bilaga 21 till dessa föreskrifter slutförs.

Avlägsna den flexibla anordningen.

Detta gäller endast fasthållningsanordningar med fyr- eller fempunktsbälten och fasthållningsanordningar där barnet hålls fast med ett trepunktsbälte för vuxna och där spärranordningar används och gäller inte barnfasthållningsband som är anslutna direkt till ett upprullningsdon.

8.1.3.6.3.3   Det längsgående plan som går genom provdockans mittlinje ska inställas mittemellan de två lägre förankringarna samtidigt som punkt 8.1.3.2.1.3 också ska beaktas. I fråga om fasthållningsanordningar för barn som ska provas med en provdocka som motsvarar ett 10 år gammalt barn, ska det längsgående plan som går genom provdockans mittlinje placeras högst 80 mm vid sidan om förankringspunkt C med avseende på punkten mittemellan de två lägre förankringarna. Storleken på denna förskjutning ska bestämmas av den tekniska tjänsten för att optimera axelbandets placering på provdockan.

8.1.3.6.3.4   I fråga om de anordningar som kräver att ett standardiserat bilbälte används, kan axelbandets placering på provdockan bibehållas före den dynamiska provningen med hjälp av tunn maskeringstejp med en största längd på 250 mm och en största bredd på 20 mm. I fråga om bakåtvända anordningar kan huvudet hållas mot ryggstödet i fasthållningsanordningen för barn med hjälp av tunn maskeringstejp med tillräcklig längd och en bredd på högst 20 mm.

8.1.3.7   Kategorier av provdockor som ska användas

8.1.3.7.1   Grupp 0: provning med användande av den ”nyfödda” provdockan och en provdocka med vikten 9 kg.

8.1.3.7.2   Grupp 0+: provning med användande av den nyfödda provdockan och en provdocka med vikten 11 kg.

8.1.3.7.3   Grupp I: provning med användande av en provdocka med vikten 9 respektive 15 kg.

8.1.3.7.4   Grupp II: provning med användande av en provdocka med vikten 15 respektive 22 kg.

8.1.3.7.5   Grupp III: provning med användande av en provdocka med vikten 22 respektive 32 kg.

8.1.3.7.6   Om fasthållningsanordningen för barn är lämplig för två eller fler viktgrupper ska provningarna utföras med den lättaste och den tyngsta provdocka som anges ovan för alla berörda grupper. Om anordningens konfiguration emellertid är mycket olik i en grupp jämfört med nästa, t.ex. när fyr- eller fempunktsbältets konfiguration eller längd ändras, kan det laboratorium som utför provningarna, om så bedöms tillrådligt, tillägga en provning med en provdocka med- en vikt däremellan.

8.1.3.7.7   Om fasthållningsanordningen för barn är utformad för två eller flera barn ska en provning utföras med de tyngsta provdockorna på alla sittplatser. En andra provning med den lättaste och tyngsta provdocka som anges ovan ska utföras. Provningarna ska utföras med användande av det provningssäte som visas i figur 3 i tillägg 3 till bilaga 6. Det laboratorium som utför provningen kan, om så bedöms tillrådligt, tillägga en tredje provning med godtycklig kombination av provdockor och tomma sittplatser.

8.1.3.7.8   Om en fasthållningsanordning för barn i grupp 0 eller 0+ uppvisar olika konfigurationer beroende på barnets vikt ska varje konfiguration provas med båda provdockorna ur respektive viktgrupp.

8.1.3.7.9   Om Isofix-fasthållningsanordningen för barn ska använda en övre hållrem ska en provning utföras med den minsta provdockan och den kortaste längden på den övre hållremmen (förankringspunkt G1). En andra provning ska utföras med den tyngre provdockan och den större längden på den övre hållremmen (förankringspunkt G2). Den övre hållremmen inställs tills en spänning av 50 ± 5 N uppnås.

8.1.3.7.10   Den provning som anges i punkt 7.1.4.1.10.1.2 behöver endast utföras med den största provdocka för vilken fasthållningsanordningen för barn är avsedd.

8.1.4   Bälteskuddars fasthållning

Placera ett bomullstyg på provningsbänkens säte. Placera bälteskudden på provningsbänken. Placera den undre del av bålen som beskrivs i figur 1 i bilaga 22 på sätet. Sätt på och lägg an trepunktsbältet för vuxna och sträck såsom föreskrivs i bilaga 21. Med en bit 25 mm brett band eller liknande knutet runt kudden tillförs en belastning av 250 ± 5 N i pilen A:s riktning, se figur 2 i bilaga 22, i linje med sätet på provningsbänken.

8.2   Provning av enskilda komponenter

8.2.1   Låsbeslag

8.2.1.1   Öppningsprovning under belastning

8.2.1.1.1   En fasthållningsanordning för barn som redan genomgått den dynamiska provning som anges i punkt 8.1.3 ska användas vid denna provning.

8.2.1.1.2   Fasthållningsanordningen för barn ska avlägsnas från provningsvagnen eller fordonet utan att låsbeslaget öppnas. En belastning av 200 ± 2 N ska tillföras på låsbeslaget. Om låsbeslaget är fästat vid en fast del ska kraften tillföras genom att den vinkel som bildas av låsbeslaget och den fasta delen under den dynamiska provningen reproduceras.

8.2.1.1.3   En belastning ska tillföras med en hastighet av 400 ± 20 mm/min på den geometriska mittpunkten på låsbeslagets öppningsknapp längs en fast axel som går parallellt med knappens ursprungliga rörelseriktning. Den geometriska mittpunkten gäller den del av låsbeslagets yta i vilken öppningstrycket ska anbringas. Låsbeslaget ska säkras mot ett fast stöd när öppningskraften tillförs.

8.2.1.1.4   Låsbeslagets öppningskraft ska tillföras med hjälp av en dynamometer eller liknande anordning och i normal användningsriktning. Kontaktytan ska vara ett polerat halvklot av metall med radien 2,5 ± 0,1 mm.

8.2.1.1.5   Låsbeslagets öppningskraft ska mätas och alla fel registreras.

8.2.1.2   Öppningsprovning utan belastning

8.2.1.2.1   En låsbeslagsenhet som inte tidigare utsatts för en belastning ska monteras och placeras under ”belastningsfria” förhållanden.

8.2.1.2.2   Metoden för mätning av låsbeslagets öppningskraft ska vara den som föreskrivs i punkterna 8.2.1.1.3 och 8.2.1.1.4.

8.2.1.2.3   Låsbeslagets öppningskraft ska mätas.

8.2.1.3   Hållfasthetsprovning

8.2.1.3.1   Vid hållfasthetsprovningen ska två provningsexemplar användas. Alla inställningsanordningar med undantag för de inställningsanordningar som är monterade direkt på en fasthållningsanordning för barn ingår i denna provning.

8.2.1.3.2   I bilaga 20 visas en typisk anordning för hållfasthetsprovning av låsbeslag. Låsbeslaget placeras på den övre runda plattan (A) inuti reliefen. Alla vidhängande band har en minsta längd på 250 mm och ordnas nedhängande från den övre plattan från sina respektive lägen på låsbeslaget. De fria bandändarna lindas därefter runt den undre runda plattan (B) tills de kommer ut i plattans inre öppning. Alla band ska vara lodräta mellan A och B. Den runda klämplattan (C) kläms sedan lätt mot den undre ytan av (B), fortfarande med möjlighet till en viss bandrörelse mellan dem. Med en liten kraft på dragmaskinen sträcks banden och dras mellan (B) och (C) tills alla band belastar respektive infästning. Låsbeslaget ska inte beröra plattan (A) eller några delar av (A) under detta moment och under själva provningen. (B) och (C) är då hårt klämda mot varandra och spännkraften ökas med en tvärgående hastighet av 100 ± 20 mm/min tills önskat värde uppnås.

8.2.2   Inställningsanordning

8.2.2.1   Inställningskraft

8.2.2.1.1   Vid provning av en manuell inställningsanordning ska bandet dras jämnt genom denna anordning, med beaktande av normala användningsförhållanden, med en hastighet av 100 ± 20 mm/min och den största kraften ska mätas med närmaste heltalsvärde i N efter de första 25 ± 5 mm av bandets rörelse.

8.2.2.1.2   Provningen ska utföras i bandets båda rörelseriktningar genom anordningen och bandet ska genomgå hela rörelsecykeln 10 gånger före mätningen.

8.2.3   Mikroglidprovning (se bilaga 5, figur 3)

8.2.3.1   De delar eller anordningar som ska genomgå mikroglidprovningen ska under minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär med en temperatur av 20 ± 5 °C och en relativ luftfuktighet av 65 ± 5 %. Provningen ska utföras vid en temperatur mellan 15 och 30 °C.

8.2.3.2   Bandets fria ände ska ordnas i samma konfiguration som när anordningen används i fordonet och ska inte vara fäst vid någon del.

8.2.3.3   Inställningsanordningen ska vara placerad på en lodrät bandbit i vars ena ände en belastning av 50 ± 0,5 N (styrd på ett sätt som förhindrar att belastningen svänger och att bandet vrids) hänger. Den fria änden av bandet från inställningsanordningen ska monteras lodrätt uppåt eller nedåt som i fordonet. Den andra änden ska löpa över avlänkningsrullen med sin vågräta axel parallell med planet för den del av bandet som bär upp belastningen. Den del som går över rullen ska vara vågrät.

8.2.3.4   Den anordning som provas ska arrangeras på så sätt att dess mittpunkt, i det högsta läge till vilket det kan höjas, är 300 ± 5 mm från ett stödbord och belastningen på 50 N ska anbringas 100 ± 5 mm från det stödbordet.

8.2.3.5   20 ± 2 förprovningscykler ska därefter utföras, varefter 1 000 ± 5 cykler ska slutföras med frekvensen 30 ± 10 cykler per minut och den totala amplituden ska vara 300 ± 20 mm eller enligt i punkt 8.2.5.2.6.2. Belastningen om 50 N ska endast tillföras under den tid som motsvarar en ändring av 100 ± 20 mm för varje halv period. Mikroglidningen ska mätas från läget vid slutet av de 20 förprovningscyklerna.

8.2.4   Upprullningsdon

8.2.4.1   Upprullningskraft

8.2.4.1.1   Upprullningskrafterna ska mätas med bilbältesenheten fastspänd på en provdocka såsom i den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 8.1.3. Bandspänningen ska mätas nära kontaktpunkten med (men inte direkt på) provdockan medan bandet dras ut eller rullas upp med en hastighet av ca 0,6 m/min.

8.2.4.2   Upprullningsmekanismens uthållighet

8.2.4.2.1   Bandet ska dras ut och rullas upp föreskrivet antal gånger i en takt som inte överstiger 30 cykler per minut. För nödlåsande upprullningsdon ska ett ryck införas vid var femte cykel så att upprullningsdonet låses. Rycken ska utföras lika många gånger vid fem olika utdragningslängder, dvs. vid 90, 80, 75, 70 och 65 % av bandets totala längd på upprullningsdonet. Om bandet är längre än 900 mm ska emellertid ovanstående procenttal användas i förhållande till bandets sista 900 mm på upprullningsdonet.

8.2.4.3   Låsning av nödlåsande upprullningsdon

8.2.4.3.1   Upprullningsdonet ska provas en gång med avseende på låsningen då bandet är utrullat till sin fulla längd minus 300 ± 3 mm.

8.2.4.3.2   För ett upprullningsdon som påverkas av bandrörelsen ska utdragningen göras i den riktning som är normal då upprullningsdonet är monterat i ett fordon.

8.2.4.3.3   Då upprullningsdon provas med avseende på känsligheten för fordonets accelerationer ska de provas vid ovanstående utdragningslängd i båda riktningarna längs två ömsesidigt vinkelräta axlar som är horisontella om upprullningsdonet är avsett att monteras i ett fordon enligt anvisningar från tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn. Om detta läge inte anges ska denna provningsmyndighet konsultera tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn. En av dessa provningsriktningar ska väljas av den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna för att erhålla de ogynnsammaste förhållandena med avseende på aktivering av låsmekanismen.

8.2.4.3.4   Utformningen av den apparat som används ska vara sådan att den önskade accelerationen uppnås vid en medelaccelerationsökning av minst 25 g/s (10).

10

8.2.4.3.5   För provningen av överensstämmelse med bestämmelserna i punkterna 7.2.3.2.1.3 och 7.2.3.2.1.4 ska upprullningsdonet monteras på ett vågrätt bord och bordet lutas med en hastighet som inte är större än 2o per sekund tills låsning inträffar. Provningen ska upprepas med lutning i andra riktningar för att säkerställa att kraven är uppfyllda.

o

8.2.4.4   Korrosionsprovning

8.2.4.4.1   Korrosionsprovningen beskrivs i punkt 8.11.

8.2.4.5   Dammprovning

8.2.4.5.1   Upprullningsdonet ska placeras i ett provningsrum som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter. Det ska monteras i samma riktning som när det är monterat i fordonet. Provningsrummet ska innehålla damm av det slag som anges i punkt 8.2.4.5.2. En 500 mm lång bit av bandet ska dras ut från upprullningsdonet och hållas utdragen, med undantag för att den ska genomgå tio fullständiga cykler av upprullningar och utdragningar inom en eller två minuter efter varje omrörning av dammet. Under en tid av fem timmar ska dammet under fem sekunder var tjugonde minut omröras med tryckluft som är torr och inte innehåller någon olja och passera en öppning med en diameter av 1,5 ± 0,1 mm och med ett tryck av 5,5 ± 0,5 bar.

8.2.4.5.2   Det damm som används i den provning som beskrivs i punkt 8.2.4.5.1 ska bestå av ca 1 kg torr kvarts. Fördelningen av partiklarnas storlek ska vara följande:

| a) | 99–100 % släpps genom en öppning av 150 μm och en tråddiameter av 104 μm, |
| --- | --- |

a)

99–100 % släpps genom en öppning av 150 μm och en tråddiameter av 104 μm,

| b) | 76–86 % släpps genom en öppning av 105 μm och en tråddiameter av 64 μm, |
| --- | --- |

b)

76–86 % släpps genom en öppning av 105 μm och en tråddiameter av 64 μm,

| c) | 60–70 % släpps genom en öppning av 75 μm och en tråddiameter av 52 μm. |
| --- | --- |

c)

60–70 % släpps genom en öppning av 75 μm och en tråddiameter av 52 μm.

8.2.5   Statisk provning av band

8.2.5.1   Hållfasthetsprovning av band

8.2.5.1.1   Varje provning ska utföras på två nya provningsexemplar av bandet. Dessa ska konditioneras som anges i punkt 7.2.4.

8.2.5.1.2   Varje band ska fästas mellan klämmorna på en maskin för provning av draghållfastheten. Klämmorna ska vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära kontaktpunkten med klämmorna. Draghastigheten ska vara 100 ± 20 mm/min. Provningsexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor ska vid provningens början vara 200 ± 40 mm.

8.2.5.1.3   Belastningen ska därefter ökas tills bandet går sönder och brottsbelastningen ska noteras.

8.2.5.1.4   Om bandet glider eller går sönder i eller inom 10 mm från någon av klämmorna är provningen inte giltig och en ny ska utföras på ett annat provningsexemplar.

8.2.5.2   Provningsbitar från banden som nämns i punkt 3.2.3 ska konditioneras enligt följande:

8.2.5.2.1   Rumskonditionering

8.2.5.2.1.1   Bandet ska under 24 ± 1 timmar förvaras i en atmosfär med en temperatur av 23 ± 5° och en relativ fuktighet av 50 ± 10 %. Om provningen inte utförs omedelbart efter konditioneringen ska provningsbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen börjar. Brottsbelastningen ska bestämmas inom fem minuter efter det att bandet avlägsnats ur behandlingsatmosfären eller behållaren.

8.2.5.2.2   Ljuskonditionering

8.2.5.2.2.1   Villkoren i rekommendation ISO/105-B02(1978) ska gälla. Bandet ska utsättas för ljus under den tid som krävs för att åstadkomma blekning av standardblått nr 7 till en nyans som motsvarar grad 4 på gråskalan.

8.2.5.2.2.2   Efter exponeringen ska bandet under minst 24 timmar förvaras i en atmosfär med en temperatur av 23 ± 5 °C och en relativ fuktighet av 50 ± 10 %. Brottsbelastningen ska bestämmas inom fem minuter efter det att bandet avlägsnats ur konditioneringsanordningen.

8.2.5.2.3   Köldkonditionering

8.2.5.2.3.1   Bandet ska under minst 24 timmar förvaras i en atmosfär med en temperatur av 23 ± 5 °C och en relativ fuktighet av 50 ± 10 %

8.2.5.2.3.2   Bandet ska därefter förvaras under 90 ± 5 minuter på en plan yta i en köldkammare där lufttemperaturen är – 30 ± 5 °C. Det ska därefter vikas och vecket ska belastas med en vikt av 2 ± 0,2 kg, som tidigare kylts till – 30 ± 5 °C. När bandet belastats under 30 ± 5 minuter i samma köldkammare ska vikten avlägsnas och brottsbelastningen mätas inom fem minuter efter det att bandet avlägsnats ur köldkammaren.

8.2.5.2.4   Värmekonditionering

8.2.5.2.4.1   Bandet ska under 180 ± 10 minuter förvaras i ett värmeskåp med en temperatur av 60 ± 5 °C och en relativ fuktighet av 65 ± 5 %.

8.2.5.2.4.2   Brottsbelastningen ska bestämmas inom fem minuter efter det att bandet avlägsnats ur värmeskåpet.

8.2.5.2.5   Exponering för vatten

8.2.5.2.5.1   Bandet ska under 180 ± 10 minuter förvaras helt nedsänkt i destillerat vatten med tillsats av vätmedel och med en temperatur av 20 ± 5 °C. Varje lämpligt vätmedel för den fiber som ska provas kan användas.

8.2.5.2.5.2   Brottsbelastningen ska bestämmas inom 10 minuter efter det att bandet avlägsnats ur vattnet.

8.2.5.2.6   Nötningskonditionering

8.2.5.2.6.1   De delar eller anordningar som ska genomgå nötningsprovningen ska under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär med en temperatur av 23 ± 5 °C och en relativ luftfuktighet av 50 ± 10 %. Rumstemperaturen ska under provningen vara mellan 15 och 30 °C.

8.2.5.2.6.2   I tabellen anges allmänna villkor för provningen:

| | Belastning (N) | Cykler per minut | Cykler (antal) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ 1-förfarande | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| Typ 2-förfarande | 5 ± 0,05 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

Belastning (N)

Cykler per minut

Cykler (antal)

Typ 1-förfarande

10 ± 0,1

30 ± 10

1 000 ± 5

Typ 2-förfarande

5 ± 0,05

30 ± 10

5 000 ± 5

Om det inte finns tillräckligt med band för att prova en längd av 300 mm kan provningen tillämpas på en kortare längd som inte är kortare än 100 mm.

8.2.5.2.6.3   Särskilda provningsvillkor

8.2.5.2.6.3.1   Typ 1-förfarande: då bandet löper genom en snabbinställningsanordning. Belastningen 10 N ska vara lodrät och varaktigt anbringad på ett av banden. Det andra bandet, som placerats vågrätt, ska fästas vid en anordning som ger bandet en fram- och tillbakagående rörelse. Inställningsanordningen ska vara placerad så att bandets vågräta del förblir belastad (se bilaga 5, figur 1).

8.2.5.2.6.3.2   Typ 2-förfarande: då bandet ändrar riktning då det löper genom en fast del. Vid denna provning ska vinklarna för båda banden vara de som visas i figur 2 i bilaga 5. Belastningen av 5 N ska tillföras permanent. I de fall där bandet ändrar riktning mer än en gång då det löper genom en fast del kan belastningen 5 N ökas för att uppnå den föreskrivna bandrörelsen av 300 mm genom denna fasta del.

8.2.6   Spärranordningar

8.2.6.1   Anordningar av klass A:

Fasthållningsanordningen för barn och den största provdockan för vilken fasthållningsanordningen för barn är avsedd ska riggas enligt i figur 5 nedan. De band som ska användas beskrivs i bilaga 13 till dessa föreskrifter. Spärranordningen ska vara fullt anbringad och en markering göras på bandet där det går in i spärranordningen. Kraftgivarna ska fästas i bandet via en D-ring och en kraft, motsvarande dubbla (± 5 %) vikten för den tyngsta provdockan i grupp I, ska tillföras under minst en sekund. Det undre läget ska användas för spärranordningar i läge A och det övre för spärranordningar i läge B. Kraften ska tillföras ytterligare nio gånger. Ytterligare en markering ska göras på bältet där det går in i spärranordningen och avståndet mellan de två markeringarna ska mätas. Vid denna provning ska upprullningsdonet inte vara spärrat.

Figur 5

Figur 5

Image

8.2.6.2   Anordningar av klass B

Fasthållningsanordningen för barn ska vara ordentligt fastsatt och banden ska såsom anges i bilaga 13 till dessa föreskrifter gå genom spärranordning och ram, enligt den banddragning som beskrivs i tillverkarens anvisningar. Bandet ska gå genom provningsutrustningen, såsom beskrivs i figur 6 och fästas vid en vikt av 5,25 ± 0,05 kg. Det ska finnas 650 ± 40 mm fritt band mellan vikten och den punkt där bandet går ut ur ramen. Spärranordningen ska vara fullt anbringad och en markering göras på bandet där det går in i spärranordningen. Vikten ska höjas och släppas så att den faller fritt längs en sträcka av 25 ± 1 mm. Detta ska upprepas 100 ± 2 gånger med frekvensen 60 ± 2 cykler per minut för att efterlikna en fasthållningsanordnings ryckiga rörelser i en bil. Ytterligare en markering ska göras på bältet där det går in i spärranordningen och avståndet mellan de två markeringarna ska mätas.

Spärranordningen ska täcka bandets hela bredd under de installerade förhållandena med en provdocka av 15 kg installerad. Denna provning ska utföras med samma bandvinklar som de som bildas vid normal användning. Höftbältets fria ände ska vara fastgjord. Provningen ska utföras med fasthållningsanordningen för barn ordentligt fastsatt vid den provningsbänk som används vid vältningsprovning eller dynamisk provning. Det belastade bandet kan sitta fast i det simulerade låsbeslaget.

Figur 6

Figur 6

Schematisk utformning av provningen av en spärranordning av klass B

Schematisk utformning av provningen av en spärranordning av klass B

Image

8.2.7   Konditioneringsprovning för justeringsanordningar som är monterade direkt på fasthållningsanordningar för barn

Den största provdocka för vilken fasthållningsanordningen är avsedd installeras som vid den dynamiska provning som omfattar det standardiserade slacket enligt punkt 8.1.3.6. Märk ut en referenslinje på bandet där den fria delen av bandet går in i inställningsanordningen.

Avlägsna provdockan och placera fasthållningsanordningen i konditioneringsriggen såsom visas i figur 1 i bilaga 19.

Bandet ska genomgå en cykel med en total längd av minst 150 mm genom inställningsanordningen. Denna rörelse ska vara sådan att minst 100 mm av bandet på den fria ändens sida av referenslinjen och återstående rörelselängd (ca 50 mm) på fyr- eller fempunktsbältets sida av referenslinjen rör sig genom inställningsanordningen.

Om bandets längd från referenslinjen till bandets fria ände inte räcker för den rörelse som beskrivs ovan ska de 150 mm band som rör sig genom inställningsanordningen räknas från helt utsträckt läge för fyr- eller fempunktsbältet.

Cykelfrekvensen ska vara 10 ± 1 cykler/minut, med en hastighet för ”B” av 150 ± 10 mm/s.

8.2.8   Temperaturprovning

8.2.8.1   De komponenter som anges i punkt 7.1.5.1 ska exponeras för en omgivning över en vattenyta i ett slutet utrymme med en temperatur av minst 80 °C under en kontinuerlig tid av minst 24 timmar och därefter nedkylas i en omgivning med en temperatur lägre än 23 °C. Avkylningsperioden ska omedelbart följas av tre på varandra följande cykler om 24 timmar där varje cykel omfattar nedanstående på varandra följande förlopp:

| a) | En omgivningstemperatur högre än 100 °C ska hållas kontinuerligt under 6 timmar och denna ska uppnås inom 80 minuter från cykelns början. |
| --- | --- |

a)

En omgivningstemperatur högre än 100 °C ska hållas kontinuerligt under 6 timmar och denna ska uppnås inom 80 minuter från cykelns början.

| b) | En omgivningstemperatur lägre än 0 °C ska hållas kontinuerligt under 6 timmar och denna ska uppnås inom 90 minuter. |
| --- | --- |

b)

En omgivningstemperatur lägre än 0 °C ska hållas kontinuerligt under 6 timmar och denna ska uppnås inom 90 minuter.

| c) | En omgivningstemperatur av högst 23 °C ska hållas kontinuerligt under återstoden av 24-timmarscykeln. |
| --- | --- |

c)

En omgivningstemperatur av högst 23 °C ska hållas kontinuerligt under återstoden av 24-timmarscykeln.

8.3   Certifiering av provbänkens dyna

8.3.1   Provningssätets dyna ska certifieras när den är ny för att fastställa initialvärden för inträngning vid islag och toppvärden för retardation och därefter efter det som inträffar först av 50 dynamiska provningar eller en månad eller före varje provning om provningsriggen används ofta.

8.3.2   Certifierings- och mätningsförfarandena ska motsvara de som anges i den senaste versionen av ISO 6487. Mätutrustningen ska motsvara specifikationen för en datakanal med en kanalfrekvensklass (CFC) på 60.

Med hjälp av provningsanordningen i bilaga 17 till dessa föreskrifter utförs 3 provningar 150 ± 5 mm från dynans framkant på mittlinjen och 150 ± 5 mm i båda riktningarna från mittlinjen.

Placera anordningen lodrätt på en plan, stadig yta. Sänk islagsvikten tills den kommer i kontakt med ytan och nollställ inträngningsmarkören. Placera anordningen lodrätt ovanför provningspunkten, höj vikten 500 ± 5 mm och låt den falla fritt för islag på sätets yta. Registrera inträngning och retardationskurva.

8.3.3   Registrerade toppvärden ska inte avvika med mer än 15 % från initialvärdena.

8.4   Registrering av dynamiskt beteende

8.4.1   För att fastställa provdockans beteende och dess förskjutningar ska alla dynamiska provningar under följande förhållanden:

| 8.4.1.1 | Filmnings- och registreringsförhållanden






  a) | frekvensen ska vara minst 500 bilder per sekund, |
| --- | --- | --- |

8.4.1.1

Filmnings- och registreringsförhållanden

a)

frekvensen ska vara minst 500 bilder per sekund,

| b) | provningen ska registreras med film, video eller digitalt datamedium. |
| --- | --- |

b)

provningen ska registreras med film, video eller digitalt datamedium.

| 8.4.1.2 | Osäkerhetsskattning | Provningslaboratorierna ska ha och tillämpa förfaranden för att skatta osäkerhet vid mätning av förskjutningen av provdockans huvud. Osäkerheten ska ligga inom ± 25 mm. |
| --- | --- | --- |

8.4.1.2

Osäkerhetsskattning

Provningslaboratorierna ska ha och tillämpa förfaranden för att skatta osäkerhet vid mätning av förskjutningen av provdockans huvud. Osäkerheten ska ligga inom ± 25 mm.

| | Exempel på internationella standarder för sådant förfarande är Europeiska ackrediteringsorganisationens EA-4/02 eller ISO 5725:1994 eller den allmänna mätosäkerhetsmetoden. |
| --- | --- |

Exempel på internationella standarder för sådant förfarande är Europeiska ackrediteringsorganisationens EA-4/02 eller ISO 5725:1994 eller den allmänna mätosäkerhetsmetoden.

8.5   Mätningsförfarandena ska motsvara de som anges i ISO 6487:2002. Kanalfrekvensklassen ska vara följande:

| Typ av mätning | CFC (FH) | Gränsfrekvens (FN) |
| --- | --- | --- |
| Vagnens acceleration | 60 | se ISO 6487:2002 bilaga A |
| Bältesbelastningar | 60 | se ISO 6487:2002 bilaga A |
| Bröstkorgsacceleration | 180 | se ISO 6487:2002 bilaga A |
| Huvudacceleration | 1 000 | 1 650 |

Typ av mätning

CFC (FH)

H

Gränsfrekvens (FN)

N

Vagnens acceleration

60

se ISO 6487:2002 bilaga A

Bältesbelastningar

60

se ISO 6487:2002 bilaga A

Bröstkorgsacceleration

180

se ISO 6487:2002 bilaga A

Huvudacceleration

1 000

1 650

Provtagningfrekvensen ska vara minst 10 gånger kanalfrekvensklassen (vilket i installationer med kanalfrekvensklass 1 000 motsvarar en minsta provtagningsfrekvens av ca 10 000 provtagningar per sekund och kanal).

9.   PROVNINGSRAPPORTER FÖR TYPGODKÄNNANDE OCH FÖR GODKÄNNANDE AV TILLVERKNINGEN

9.1   I provningsrapporten ska resultaten av alla provningar och mätningar registreras, inklusive följande provningsdata:

| a) | typ av anordning som används för provningen (accelerations- eller retardationsanordning), |
| --- | --- |

a)

typ av anordning som används för provningen (accelerations- eller retardationsanordning),

| b) | total hastighetsförändring, |
| --- | --- |

b)

total hastighetsförändring,

| c) | vagnens hastighet omedelbart före islag (bara retardationsvagnar), |
| --- | --- |

c)

vagnens hastighet omedelbart före islag (bara retardationsvagnar),

| d) | accelerations- eller retardationskurvan under vagnens samtliga hastighetsförändringar, minst 300 ms, |
| --- | --- |

d)

accelerations- eller retardationskurvan under vagnens samtliga hastighetsförändringar, minst 300 ms,

| e) | tid (i ms) när provdockans huvud når sin största förskjutning under den dynaminska provningen, |
| --- | --- |

e)

tid (i ms) när provdockans huvud når sin största förskjutning under den dynaminska provningen,

| f) | låsbeslagets läge under provningen, om denna kan varieras, och |
| --- | --- |

f)

låsbeslagets läge under provningen, om denna kan varieras, och

| g) | alla fel och brott. |
| --- | --- |

g)

alla fel och brott.

9.2   Om bestämmelser om förankringar i tillägg 3 till bilaga 6 till dessa föreskrifter inte iakttagits ska provningsrapporten beskriva hur fasthållningsanordningen för barn installerats och ange viktiga vinklar och mått.

9.3   Om fasthållningsanordningen för barn provas i ett fordon eller en fordonskonstruktion ska provningsrapporten ange det sätt varmed fordonskonstruktionen fästs vid vagnen, läget för fasthållningsanordningen för barn och sätets läge och lutningen på fordonssätets ryggstöd.

9.4   I provningsrapporterna för typgodkännande och för godkännande av tillverkningen ska kontrollen av märkningarna och installerings- och bruksanvisningarna registreras.

10.   ÄNDRINGAR OCH UTÖKNING AV ETT TYPGODKÄNNANDE FÖR EN TYP AV FASTHÅLLNINGSANORDNING FÖR BARN

10.1   Varje ändring av en fasthållningsanordning för barn ska meddelas den administrativa myndighet som typgodkänt fasthållningsanordningen för barn. Myndigheten kan då antingen

| 10.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fasthållningsanordningen för barn ändå uppfyller bestämmelserna, eller |
| --- | --- |

10.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fasthållningsanordningen för barn ändå uppfyller bestämmelserna, eller

| 10.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna. |
| --- | --- |

10.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna.

10.2   Bekräftelse på eller avslag på ansökan om typgodkännande skall, med angivande av ändringarna, meddelas de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter så som anges i punkt 5.3.

10.3   Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   GODKÄNNANDE AV TILLVERKNING

11.1   För att säkerställa att tillverkarens tillverkningsystem är tillfredsställande ska den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna utföra provningar för att godkänna tillverkningen i enlighet med punkt 11.2.

11.2   Godkännande av tillverkningen av fasthållningsanordningar för barn

Tillverkningen av varje ny godkänd typ av fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal”, ”semiuniversal” och ”begränsad” ska underkastas provningar för godkännande av tillverkningen.

I detta syfte ska ett slumpmässigt urval av fem fasthållningsanordningar för barn tas från den första tillverkningssatsen.

Den första tillverkningssatsen anses vara tillverkningen av det första parti som omfattar minst 50 fasthållningsanordningar för barn och högst 5 000 fasthållningsanordningar för barn.

11.2.1   Dynamiska provningar

11.2.1.1   Fem fasthållningsanordningar för barn ska genomgå den dynamiska provningen i punkt 8.1.3. Den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna ska välja de villkor som under de dynamiska typgodkännandeprovningarna innebar huvudets största vågräta utslag, med undantag för villkoren i punkt 7.1.4.1.10.1.2. Alla fem fasthållningsanordningar ska provas under samma förhållanden.

11.2.1.2   För varje provning i punkt 11.2.1.1 ska huvudets vågräta utslag och bröstkorgsaccelerationerna mätas.

| a) | Resultaten av huvudets största vågräta utslag ska uppfylla följande två villkor: | Inget värde får överskrida 1,05 L, och |
| --- | --- | --- |

a)

Resultaten av huvudets största vågräta utslag ska uppfylla följande två villkor:

Inget värde får överskrida 1,05 L, och

| | X + S får inte överskrida L |
| --- | --- |

X + S får inte överskrida L

där:

| L | = | det föreskrivna gränsvärdet |
| --- | --- | --- |
| X | = | medelvärdet av värdena |
| S | = | värdenas standardavvikelse |

L

=

det föreskrivna gränsvärdet

X

=

medelvärdet av värdena

S

=

värdenas standardavvikelse

| b) | Värdena för bröstkorgsaccelerationen ska uppfylla kraven i punkt 7.1.4.2.1 och dessutom ska villkoret X + S i punkt 11.2.1.3 a tillämpas på värdena för resultanten av av bröstkorgsaccelerationen, trunkerad efter 3 ms, (enligt definition i punkt 7.1.4.2.1) och endast registreras för upplysningsändamål. |
| --- | --- |

b)

Värdena för bröstkorgsaccelerationen ska uppfylla kraven i punkt 7.1.4.2.1 och dessutom ska villkoret X + S i punkt 11.2.1.3 a tillämpas på värdena för resultanten av av bröstkorgsaccelerationen, trunkerad efter 3 ms, (enligt definition i punkt 7.1.4.2.1) och endast registreras för upplysningsändamål.

11.2.2   Märkningskontroll

11.2.2.1   Den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna ska kontrollera att märkningarna överensstämmer med kraven i punkt 4.

11.2.3   Kontroll av installerings- och bruksanvisningarna.

11.2.3.1   Den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna ska kontrollera att installerings- och bruksanvisningarna överensstämmer med punkt 15.

12.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE OCH RUTINUNDERSÖKNINGAR

Förfarandena för tillverkningens överensstämmelse ska överensstämma med de som anges i tillägg 2 till överenskommelsen, (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/rev. 2), med följande krav:

| 12.1 | En fasthållningsanordning för barn som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att den överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 6 till 8. |
| --- | --- |

12.1

En fasthållningsanordning för barn som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att den överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 6 till 8.

| 12.2 | Minimikraven för de metoder för kontroll av tillverkningens överensstämmelse med godkänd typ som beskrivs i bilaga 16 till dessa föreskrifter ska uppfyllas. |
| --- | --- |

12.2

Minimikraven för de metoder för kontroll av tillverkningens överensstämmelse med godkänd typ som beskrivs i bilaga 16 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

| 12.3 | Den typgodkännande myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas vid varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller ska vara en gång vartannat år. |
| --- | --- |

12.3

Den typgodkännande myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas vid varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller ska vara en gång vartannat år.

13.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

13.1   Det typgodkännande som beviljats med avseende på en fasthållningsanordning för barn enligt dessa föreskrifter kan återkallas om en fasthållningsanordning för barn med de uppgifter som anges i punkt 5.4 inte klarar de slumpmässiga kontroller som beskrivs i punkt 11 eller inte överensstämmer med godkänd typ.

13.2   Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som dentidigare beviljat ska denna genast underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

14.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

14.1   Om innehavaren av typgodkännandet slutgiltigt upphör att tillverka en specifik typ av fasthållningsanordning för barn enligt dessa föreskrifter ska denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet om detta. Då myndigheten får ett sådant meddelande ska den underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

15.   ANVISNINGAR

15.1   Varje fasthållningsanordning för barn ska åtföljas av anvisningar på språket i det land där anordningen säljs och ha följande innehåll:

15.2   Installationsanvisningarna ska innehålla följande punkter:

| 15.2.1 | För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” ska följande skylt vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen avlägsnas:
  MEDDELANDE
  Detta är en fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal”. Den är typgodkänd enligt föreskrifter nr 44, ändringsserie 04, för allmänt bruk i fordon och passar de flesta bilsäten, men inte alla.
  Anordningen bör kunna monteras korrekt i fordonet om fordonstillverkaren i fordonets handbok anger att fordonet klarar montering av en fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” för denna åldersgrupp.
  Denna fasthållningsanordning för barn har klassificerats i kategorin ”universal” under striktare villkor än de som gällde för tidigare konstruktioner som saknar detta meddelande.
  Vid tveksamhet kontaktas tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn eller återförsäljaren. |
| --- | --- |

15.2.1

För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” ska följande skylt vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen avlägsnas:

MEDDELANDE

Detta är en fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal”. Den är typgodkänd enligt föreskrifter nr 44, ändringsserie 04, för allmänt bruk i fordon och passar de flesta bilsäten, men inte alla.

Anordningen bör kunna monteras korrekt i fordonet om fordonstillverkaren i fordonets handbok anger att fordonet klarar montering av en fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” för denna åldersgrupp.

Denna fasthållningsanordning för barn har klassificerats i kategorin ”universal” under striktare villkor än de som gällde för tidigare konstruktioner som saknar detta meddelande.

Vid tveksamhet kontaktas tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn eller återförsäljaren.

| 15.2.2 | För fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”begränsad” och ”semiuniversal” ska följande uppgifter vara väl synliga på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:
  Denna fasthållningsanordning för barn klassificeras som ”(begränsad/semiuniversal)” användning och är lämplig för montering på nedan angivna sittplatser i följande fordon:








  FORDON | FRAM | BAK |
| --- | --- | --- | --- |
| | Yttre | I mitten | |
| (Modell) | Ja | Ja | Nej |

15.2.2

För fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”begränsad” och ”semiuniversal” ska följande uppgifter vara väl synliga på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:

Denna fasthållningsanordning för barn klassificeras som ”(begränsad/semiuniversal)” användning och är lämplig för montering på nedan angivna sittplatser i följande fordon:

FORDON

FRAM

BAK

Yttre

I mitten

(Modell)

Ja

Ja

Nej

Sittplatser i andra fordon kan även vara lämpliga för montering av denna fasthållningsanordning för barn. Vid tveksamhet, ta kontakt med tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn eller återförsäljaren.

| 15.2.3 | För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”fordonsspecifik” ska en uppgift om vilket fordon för vilket anordningen är avsedd finnas väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas. |
| --- | --- |

15.2.3

För fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”fordonsspecifik” ska en uppgift om vilket fordon för vilket anordningen är avsedd finnas väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas.

| 15.2.4 | Om anordningen kräver ett säkerhetsbälte för vuxna ska också följande påskrift vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:
  ”Endast lämplig om det typgodkända fordonet är utrustat med de säkerhetsbälten av typ höft/trepunkt/fast/med upprullningsdon som är typgodkända enligt FN/ECE-föreskrifter nr 16 eller andra likvärdiga standarder.” (Stryk det som inte är tillämpligt.)
  I fråga om fasthållningsanordningar för babyliftar ska en det finnas en förteckning över de babyliftar för vilka anordningen är lämplig. |
| --- | --- |

15.2.4

Om anordningen kräver ett säkerhetsbälte för vuxna ska också följande påskrift vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:

”Endast lämplig om det typgodkända fordonet är utrustat med de säkerhetsbälten av typ höft/trepunkt/fast/med upprullningsdon som är typgodkända enligt FN/ECE-föreskrifter nr 16 eller andra likvärdiga standarder.” (Stryk det som inte är tillämpligt.)

I fråga om fasthållningsanordningar för babyliftar ska en det finnas en förteckning över de babyliftar för vilka anordningen är lämplig.

| 15.2.5 | Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska tillhandahålla uppgifter på förpackningen om till vilken adress kunden kan skriva för att erhålla ytterligare information om montering av fasthållningsanordningen för barn i specifika fordon. |
| --- | --- |

15.2.5

Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska tillhandahålla uppgifter på förpackningen om till vilken adress kunden kan skriva för att erhålla ytterligare information om montering av fasthållningsanordningen för barn i specifika fordon.

| 15.2.6 | Installeringsmetoden ska illustreras med fotografier och/eller mycket tydliga ritningar. |
| --- | --- |

15.2.6

Installeringsmetoden ska illustreras med fotografier och/eller mycket tydliga ritningar.

| 15.2.7 | Användaren ska underrättas om att styva föremål och plastdelar i fasthållningsanordningen för barn ska placeras och monteras så att de inte vid den dagliga användningen av fordonet riskerar att fastna i ett flyttbart säte eller en fordonsdörr. |
| --- | --- |

15.2.7

Användaren ska underrättas om att styva föremål och plastdelar i fasthållningsanordningen för barn ska placeras och monteras så att de inte vid den dagliga användningen av fordonet riskerar att fastna i ett flyttbart säte eller en fordonsdörr.

| 15.2.8 | Användaren ska tillrådas att placera babyliftar vinkelrätt mot fordonets längsgående riktning. |
| --- | --- |

15.2.8

Användaren ska tillrådas att placera babyliftar vinkelrätt mot fordonets längsgående riktning.

| 15.2.9 | I fråga om bakåtvända anordningar ska kunden tillrådas att inte använda dem på sittplatser där en krockkudde finns monterad. Denna information ska vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas. |
| --- | --- |

15.2.9

I fråga om bakåtvända anordningar ska kunden tillrådas att inte använda dem på sittplatser där en krockkudde finns monterad. Denna information ska vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas.

| 15.2.10 | För kategorin ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” ska följande uppgifter vara väl synliga på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:
  Denna ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” är utformad för att ge extra stöd för barn som har svårt att sitta ordentligt på vanliga säten. Konsultera alltid en läkare för att säkerställa att denna fasthållningsanordning är lämplig för barnet. |
| --- | --- |

15.2.10

För kategorin ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” ska följande uppgifter vara väl synliga på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:

Denna ”fasthållningsanordning för barn med särskilda behov” är utformad för att ge extra stöd för barn som har svårt att sitta ordentligt på vanliga säten. Konsultera alltid en läkare för att säkerställa att denna fasthållningsanordning är lämplig för barnet.

| 15.2.11 | För en Isofix-fasthållningsanordning för barn ska följande skylt vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:
  MEDDELANDE






  1. | Detta är en ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNING FÖR BARN. Den är typgodkänd enligt föreskrifter nr 44, ändringsserie 04, för allmän användning i de fordon som är utrustade med Isofix-förankringssystem. |
| --- | --- | --- |

15.2.11

För en Isofix-fasthållningsanordning för barn ska följande skylt vara väl synlig på försäljningsstället utan att förpackningen öppnas:

MEDDELANDE

1.

Detta är en ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNING FÖR BARN. Den är typgodkänd enligt föreskrifter nr 44, ändringsserie 04, för allmän användning i de fordon som är utrustade med Isofix-förankringssystem.

| 2. | Den ska passa fordon med de placeringar som typgodkänts som Isofix-placeringar (se detaljbeskrivning i fordonshandboken), beroende på barnsätes- och fixturkategori. |
| --- | --- |

2.

Den ska passa fordon med de placeringar som typgodkänts som Isofix-placeringar (se detaljbeskrivning i fordonshandboken), beroende på barnsätes- och fixturkategori.

| 3. | Den viktgrupp och Isofix-storleksklass för vilka denna anordning är avsedd är ... |
| --- | --- |

3.

Den viktgrupp och Isofix-storleksklass för vilka denna anordning är avsedd är ...

15.3   Installationsanvisningarna ska innefatta följande punkter:

| 15.3.1 | Den viktgrupp och den fixtur för vilka anordningen är avsedd. |
| --- | --- |

15.3.1

Den viktgrupp och den fixtur för vilka anordningen är avsedd.

| 15.3.2 | Om anordningen är avsedd att användas tillsammans med ett säkerhetsbälte för vuxna ska detta anges med följande text: Endast lämplig för användning i de förtecknade fordon som är utrustade med de säkerhetsbälten av typ höft/trepunkt/fast/med upprullningsdon som är typgodkända enligt ECE-föreskrifter nr 16 eller andra likvärdiga standarder. (Stryk det som inte är tillämpligt.) |
| --- | --- |

15.3.2

Om anordningen är avsedd att användas tillsammans med ett säkerhetsbälte för vuxna ska detta anges med följande text: Endast lämplig för användning i de förtecknade fordon som är utrustade med de säkerhetsbälten av typ höft/trepunkt/fast/med upprullningsdon som är typgodkända enligt ECE-föreskrifter nr 16 eller andra likvärdiga standarder. (Stryk det som inte är tillämpligt.)

| 15.3.3 | Bruksanvisningar ska åtföljas av fotografier och/eller mycket tydliga ritningar. I fråga om de fasthållningsanordningar för barn som kan användas både fram- och bakåtvända, ska en tydlig varning finnas om att hålla fasthållningsanordningen bakåtvänd tills barnets vikt är högre än ett fastställt gränsvärde eller vissa andra måttkriterier uppfyllts. |
| --- | --- |

15.3.3

Bruksanvisningar ska åtföljas av fotografier och/eller mycket tydliga ritningar. I fråga om de fasthållningsanordningar för barn som kan användas både fram- och bakåtvända, ska en tydlig varning finnas om att hålla fasthållningsanordningen bakåtvänd tills barnets vikt är högre än ett fastställt gränsvärde eller vissa andra måttkriterier uppfyllts.

| 15.3.4 | Användningen av låsbeslag och installeringsanordningar ska tydligt förklaras. |
| --- | --- |

15.3.4

Användningen av låsbeslag och installeringsanordningar ska tydligt förklaras.

| 15.3.5 | Det ska finnas rekommendationer om att alla band som håller fasthållningsanordningen i fordonet ska vara ordentligt åtdragna, att alla band som håller barnet ska inställas efter barnets kropp och att banden inte ska vara vridna. |
| --- | --- |

15.3.5

Det ska finnas rekommendationer om att alla band som håller fasthållningsanordningen i fordonet ska vara ordentligt åtdragna, att alla band som håller barnet ska inställas efter barnets kropp och att banden inte ska vara vridna.

| 15.3.6 | Det ska anges att det är viktigt att se till att höftband sitter lågt ned så att de ligger an mot bäckenet. |
| --- | --- |

15.3.6

Det ska anges att det är viktigt att se till att höftband sitter lågt ned så att de ligger an mot bäckenet.

| 15.3.7 | Det ska finnas rekommendationer om att anordningen ska bytas ut om den utsatts för kraftiga påkänningar vid en olycka. |
| --- | --- |

15.3.7

Det ska finnas rekommendationer om att anordningen ska bytas ut om den utsatts för kraftiga påkänningar vid en olycka.

| 15.3.8 | Anvisningar om rengöring ska finnas. |
| --- | --- |

15.3.8

Anvisningar om rengöring ska finnas.

| 15.3.9 | En allmän varning ska tillställas användaren om faran av att göra ändringar av eller tillägg till anordningen utan den behöriga myndighetens godkännande och risken av att inte noga följa de installeringsanvisningar som tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn tillhandahåller. |
| --- | --- |

15.3.9

En allmän varning ska tillställas användaren om faran av att göra ändringar av eller tillägg till anordningen utan den behöriga myndighetens godkännande och risken av att inte noga följa de installeringsanvisningar som tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn tillhandahåller.

| 15.3.10 | Om stolen inte är utrustad med tygöverdrag ska det finnas rekommendationer om att stolen ska skyddas mot solstrålning annars kan den bli för het för barnets hud. |
| --- | --- |

15.3.10

Om stolen inte är utrustad med tygöverdrag ska det finnas rekommendationer om att stolen ska skyddas mot solstrålning annars kan den bli för het för barnets hud.

| 15.3.11 | Det ska finnas rekommendationer om att barn inte ska lämnas i fasthållningsanordningen utan tillsyn. |
| --- | --- |

15.3.11

Det ska finnas rekommendationer om att barn inte ska lämnas i fasthållningsanordningen utan tillsyn.

| 15.3.12 | Det ska finnas rekommendationer om att allt bagage eller andra föremål som kan orsaka skador i händelse av en sammanstötning ska vara ordentligt säkrade. |
| --- | --- |

15.3.12

Det ska finnas rekommendationer om att allt bagage eller andra föremål som kan orsaka skador i händelse av en sammanstötning ska vara ordentligt säkrade.

| 15.3.13 | Det ska finnas rekommendationer om att






  a) | fasthållningsanordningen för barn inte ska användas utan klädseln, |
| --- | --- | --- |

15.3.13

Det ska finnas rekommendationer om att

a)

fasthållningsanordningen för barn inte ska användas utan klädseln,

| b) | stolsklädseln inte ska ersättas av något annat än det som rekommenderas av tillverkaren då klädseln utgör en integrerad del av fasthållningsanordningen och påverkar dess prestanda. |
| --- | --- |

b)

stolsklädseln inte ska ersättas av något annat än det som rekommenderas av tillverkaren då klädseln utgör en integrerad del av fasthållningsanordningen och påverkar dess prestanda.

| 15.3.14 | Det ska finnas en text eller en ritning som anger hur en användare kan känna igen ett otillfredsställande läge för låsbeslaget på säkerhetsbältet för vuxna i förhållande till de kontaktpunkter på fasthållningsanordningen för barn som i huvudsak tar upp belastningen. Vid tveksamhet ska användaren tillrådas att ta kontakt med tfasthållningsanordningens tillverkare. |
| --- | --- |

15.3.14

Det ska finnas en text eller en ritning som anger hur en användare kan känna igen ett otillfredsställande läge för låsbeslaget på säkerhetsbältet för vuxna i förhållande till de kontaktpunkter på fasthållningsanordningen för barn som i huvudsak tar upp belastningen. Vid tveksamhet ska användaren tillrådas att ta kontakt med tfasthållningsanordningens tillverkare.

| 15.3.15 | Om fasthållningsanordningen för barn har alternativa belastningsupptagande kontaktpunkter ska deras användning tydligt beskrivas. Användaren ska informeras om bedömningen av huruvida denna alternativa banddragning är tillfredsställande. Användaren ska tillrådas att ta kontakt med tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn vid tveksamhet om detta. Användaren ska tydligt tillrådas att i första hand installera fasthållningsanordningen för barn, på de sittplatser i fordonet som kategoriseras som ”universal” i fordonshandboken, med användning av den primära banddragningen. |
| --- | --- |

15.3.15

Om fasthållningsanordningen för barn har alternativa belastningsupptagande kontaktpunkter ska deras användning tydligt beskrivas. Användaren ska informeras om bedömningen av huruvida denna alternativa banddragning är tillfredsställande. Användaren ska tillrådas att ta kontakt med tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn vid tveksamhet om detta. Användaren ska tydligt tillrådas att i första hand installera fasthållningsanordningen för barn, på de sittplatser i fordonet som kategoriseras som ”universal” i fordonshandboken, med användning av den primära banddragningen.

| 15.3.16 | Det ska vidtas åtgärder för att anvisningarna på fasthållningsanordningen för barn sitter kvar under dess livslängd eller att de finns i fordonshandboken när det gäller inbyggda fasthållningsanordningar för barn. |
| --- | --- |

15.3.16

Det ska vidtas åtgärder för att anvisningarna på fasthållningsanordningen för barn sitter kvar under dess livslängd eller att de finns i fordonshandboken när det gäller inbyggda fasthållningsanordningar för barn.

| 15.3.17 | Det ska finnas en uttrycklig varning för att använda andra belastningsbärande kontaktpunkter än de som beskrivs i anvisningarna och som är markerade på fasthållningsanordningen för barn. |
| --- | --- |

15.3.17

Det ska finnas en uttrycklig varning för att använda andra belastningsbärande kontaktpunkter än de som beskrivs i anvisningarna och som är markerade på fasthållningsanordningen för barn.

| 15.3.18 | För en Isofix-fasthållningsanordning för barn ska bruksanvisningen finnas att läsa i biltillverkarens handbok. |
| --- | --- |

15.3.18

För en Isofix-fasthållningsanordning för barn ska bruksanvisningen finnas att läsa i biltillverkarens handbok.

16.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA

16.1   De avtalsslutande parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela FN:s sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg ska skickas om de beviljade eller utökade typgodkännanden eller om avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallade typgodkännanden, som utfärdats i ett annat land.

17.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

17.1   Från och med den dag då ändringsserie 03 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 03.

17.2   Från och med 12 månader efter dagen för ikraftträdande ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter enbart bevilja ECE-typgodkännande om den typ av fasthållningsanordning för barn som godkännandet avser uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 03.

17.3   Under tolvmånadersperioden efter dagen för ikraftträdande för ändringsserie 03 kan de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja typgodkännande av sådana fasthållningsanordningar för barn som uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02.

17.4   Under samma tolvmånadersperiod får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännanden enligt dessa föreskrifters föregående ändringsserie.

17.5   Från och med den dag då ändringsserie 03 träder i kraft ska bestämmelserna i bilaga 16 till dessa föreskrifter tillämpas även på fasthållningsanordningar för barn som redan typgodkänts enligt ändringsserie 02.

17.6   Från och med den dag då ändringsserie 03 träder i kraft får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter förbjuda försäljning av en typ av fasthållningsanordning för barn som inte uppfyller kraven i punkterna 6.2.2 och 6.2.14 i ändringsserie 03.

17.7   Från och med 36 månader efter ikraftträdandet av ändringsserie 03 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter förbjuda försäljning av fasthållningsanordningar för barn som inte uppfyller kraven i ändringsserie 03 till dessa föreskrifter.

17.8   Från och med den dag då supplement 2 till ändringsserie 03 träder i kraft ska skylten enligt punkt 4.5 i dessa föreskrifter fästas på alla nya fasthållningsanordningar för barn som tillverkas i överensstämmelse med dessa föreskrifter.

17.9   Från och med den dag då ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 04.

17.10   Från och med 12 månader efter dagen då ändringsserie 04 träder i kraft ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-typgodkännande om den typ av fasthållningsanordning för barn som godkännandet avser uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 04.

17.11   Under tolvmånadersperioden efter dagen för ikraftträdande för ändringsserie 04 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja typgodkännande av sådana fasthållningsanordningar för barn som uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 03.

17.12   Under 36-månadersperioden efter dagen för ikraftträdande för ändringsserie 04 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte vägra att bevilja utökningar av godkännanden enligt dessa föreskrifters föregående ändringsserie.

17.13   Från och med 48 månader efter ikraftträdandet för ändringsserie 04 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter förbjuda försäljning av fasthållningsanordningar för barn som inte uppfyller kraven i ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

17.14   Sex månader efter dagen för ikraftträdande för supplement 04 till ändringsserie 04 ska godkännanden som beviljats enligt ändringsserie 03 eller 04 av fasthållningsanordningar för barn i grupperna 0, 0 + och I som inte överensstämmer med punkt 6.1.11 eller 6.1.12 upphöra att vara giltiga.

17.15   Från och med den dag då supplement 4 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter träder i kraft får, med avvikelse från de avtalsslutande parternas skyldigheter under övergångsperioden enligt punkt 17.14 och på grundval av Europeiska gemenskapens förklaring vid dess anslutning till 1958 års överenskommelse (depositariatsmeddelande C.N.6.0.1998.TREATIES-28), Europeiska gemenskapens medlemsstater förbjuda saluförande av fasthållningsanordningar för barn som inte uppfyller kraven i supplement 4 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

---

(1)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 och 55 (vakanta) och 56 för Montenegro. Påföljande nummer kommer att tilldelas andra länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännanden utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter, och det nummer de då tilldelas ska delges de avtalsslutande parterna av FN:s generalsekreterare.

1

(2)  Isofix-fasthållningsanordning för barn av kategorin ”universal” betyder: framåtvända fasthållningsanordningar för användning i fordon där deras placeringslägen är utrustade med Isofix-förankringssystem och en förankring med övre hållrem.

2

(3)  Isofix-fasthållningsanordningar för barn av kategorin ”semiuniversal” betyder:

3

| — | framåtvända fasthållningsanordningar som är utrustade med stödben eller |
| --- | --- |

—

framåtvända fasthållningsanordningar som är utrustade med stödben eller

| — | bakåtvända fasthållningsanordningar som är utrustade med ett stödben eller ett övre hållremsband för användning i fordon där deras placeringslägen är utrustade med Isofix-förankringssystem och en förankring med övre hållrem om så behövs |
| --- | --- |

—

bakåtvända fasthållningsanordningar som är utrustade med ett stödben eller ett övre hållremsband för användning i fordon där deras placeringslägen är utrustade med Isofix-förankringssystem och en förankring med övre hållrem om så behövs

| — | eller bakåtvända fasthållningsanordningar, stödda av fordonets instrumentpanel, för användning i det främre passagerarsäte som är utrustat med Isofix-förankringssystem, eller |
| --- | --- |

—

eller bakåtvända fasthållningsanordningar, stödda av fordonets instrumentpanel, för användning i det främre passagerarsäte som är utrustat med Isofix-förankringssystem, eller

| — | med en fasthållningsanordning i sidovänt placeringsläge som, om så behövs, är utrustad med en rotationshämmande anordning för användning i fordon med placeringslägen som är utrustade med Isofix-förankringssystem och, om så behövs, förankring med övre hållrem. |
| --- | --- |

—

med en fasthållningsanordning i sidovänt placeringsläge som, om så behövs, är utrustad med en rotationshämmande anordning för användning i fordon med placeringslägen som är utrustade med Isofix-förankringssystem och, om så behövs, förankring med övre hållrem.

(4)  CEN-standarden kan fås från CEN, rue Bréderode 2, B.P. 5, 1000 Bruxelles, BELGIEN.

4

(5)  Gränsvärden för bröstkorgsacceleration gäller inte vid användning av den ”nyfödda” provdockan då den saknar instrument.

5

(6)  Den nyfödda provdockan är inte utrustad med några bukinsatser. Därför kan endast en subjektiv analys användas som ledning för bukinträngning.

6

(7)  Måttoleranser om inte annat anges, gäller inte gränsytor

7

| Mått-intervall (mm) | Mindre än 6 | 6–30 | Mer än 30–120 | Mer än 120–315 | Mer än 315–1 000 | Mer än 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolerans (mm) | ± 0,5 | ± 1 | ± 1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Mått-intervall (mm)

Mindre än 6

6–30

Mer än 30–120

Mer än 120–315

Mer än 315–1 000

Mer än 1 000

Tolerans (mm)

± 0,5

± 1

± 1,5

± 2

± 3

± 4

Vinkeltoleranser om inte annat anges: ± 1°.

(8)  Vid kalibrering bör stoppsträckan vara 650 ± 30 mm.

8

(9)  Vid kalibrering bör stoppsträckan vara 275 ± 20 mm.

9

| Anm.: | Alla fasthållningsanordningar för grupperna 0 och 0 + ska provas enligt bakåtvända förhållanden vid islag framifrån och bakifrån. |
| --- | --- |

Anm.:

Anm.

Alla fasthållningsanordningar för grupperna 0 och 0 + ska provas enligt bakåtvända förhållanden vid islag framifrån och bakifrån.

Förklaring:

Förklaring:

| Provningsimpuls nr 1 | Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag framifrån. |
| --- | --- |
| Provningsimpuls nr 2 | Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag bakifrån. |
| Provningsimpuls nr 3 | Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag framifrån. |
| Provningsimpuls nr 4 | Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag bakifrån. |

Provningsimpuls nr 1

Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag framifrån.

Provningsimpuls nr 2

Såsom föreskrivs i bilaga 7 – islag bakifrån.

Provningsimpuls nr 3

Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag framifrån.

Provningsimpuls nr 4

Retardationsimpuls för fordon utsatt för islag bakifrån.

(10)  g = 9,81 m/s2.

10

2

---

BILAGA 1

RAPPORT

(största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

Image

Image

---

BILAGA 3

UTFORMNING AV APPARAT FÖR DAMMPROVNING

(Mått i mm)

Image

---

BILAGA 4

KORROSIONSPROVNING

1.   Provutrustning

| 1.1 | Utrustningen ska bestå av en dimkammare, en behållare med saltlösning, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, stöd för provningsexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och erforderlig manöverutrustning. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer är valfria, förutsatt att provningsvillkoren uppfylls. |
| --- | --- |

1.1

Utrustningen ska bestå av en dimkammare, en behållare med saltlösning, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, stöd för provningsexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och erforderlig manöverutrustning. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer är valfria, förutsatt att provningsvillkoren uppfylls.

| 1.2 | Det är viktigt att se till att de lösningsdroppar som samlas på kammarens tak eller hölje inte faller ner på provexemplaren. |
| --- | --- |

1.2

Det är viktigt att se till att de lösningsdroppar som samlas på kammarens tak eller hölje inte faller ner på provexemplaren.

| 1.3 | De lösningsdroppar som faller ner från provexemplaren ska inte återföras till behållaren och finfördelas på nytt. |
| --- | --- |

1.3

De lösningsdroppar som faller ner från provexemplaren ska inte återföras till behållaren och finfördelas på nytt.

| 1.4 | Utrustningen får inte vara uppbyggd av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga. |
| --- | --- |

1.4

Utrustningen får inte vara uppbyggd av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga.

2.   Provexemplarens placering i dimkammaren

| 2.1 | Provexemplaren, utom upprullningsdonen, ska stödjas eller vara upphängda mellan 15° och 30° från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms i förhållande till den mest framträdande yta som provas. |
| --- | --- |

2.1

Provexemplaren, utom upprullningsdonen, ska stödjas eller vara upphängda mellan 15° och 30° från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms i förhållande till den mest framträdande yta som provas.

| 2.2 | Upprullningsdon ska stödjas eller vara upphängda så att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning ska även vara vänd i denna huvudriktning. |
| --- | --- |

2.2

Upprullningsdon ska stödjas eller vara upphängda så att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning ska även vara vänd i denna huvudriktning.

| 2.3 | Varje provningsexemplar ska vara placerat så att dimman kan lägga sig fritt på alla provningsexemplar. |
| --- | --- |

2.3

Varje provningsexemplar ska vara placerat så att dimman kan lägga sig fritt på alla provningsexemplar.

| 2.4 | Varje provningsexemplar ska vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provningsexemplar till ett annat. |
| --- | --- |

2.4

Varje provningsexemplar ska vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provningsexemplar till ett annat.

3.   Saltlösning

| 3.1 | Saltlösningen ska framställas genom att 5 ± 1 viktdelar natriumklorid upplöses i 95 viktdelar destillerat vatten. Saltet ska vara natriumklorid som i det närmaste är fri från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar. |
| --- | --- |

3.1

Saltlösningen ska framställas genom att 5 ± 1 viktdelar natriumklorid upplöses i 95 viktdelar destillerat vatten. Saltet ska vara natriumklorid som i det närmaste är fri från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar.

| 3.2 | Lösningen ska vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde av 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 °C. |
| --- | --- |

3.2

Lösningen ska vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde av 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 °C.

4.   Tryckluft

| 4.1 | Den tryckluft som tillförs munstycket(ena) för finfördelning av saltlösningen ska vara fri från olja och föroreningar och hålla ett tryck mellan 70 och 170 kN/m2. |
| --- | --- |

4.1

Den tryckluft som tillförs munstycket(ena) för finfördelning av saltlösningen ska vara fri från olja och föroreningar och hålla ett tryck mellan 70 och 170 kN/m2.

5.   Förhållanden i dimkammaren

| 5.1 | Dimkammarens exponeringszon ska hållas vid en temperatur av 35 ± 5 °C. Minst två rena dimuppsamlare ska placeras i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provningsexemplaren eller någon annan del samlas. Uppsamlarna ska placeras nära provningsexemplaren, den ena så nära ett munstycke som möjligt och den andra så långt som möjligt från alla munstycken. Dimman ska vara sådan att mellan 1,0 och 2,0 ml lösning per timme uppsamlas i varje uppsamlare för varje 80 cm2 horisontell uppsamlingsyta vid mätning under i genomsnitt minst 16 timmar. |
| --- | --- |

5.1

Dimkammarens exponeringszon ska hållas vid en temperatur av 35 ± 5 °C. Minst två rena dimuppsamlare ska placeras i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provningsexemplaren eller någon annan del samlas. Uppsamlarna ska placeras nära provningsexemplaren, den ena så nära ett munstycke som möjligt och den andra så långt som möjligt från alla munstycken. Dimman ska vara sådan att mellan 1,0 och 2,0 ml lösning per timme uppsamlas i varje uppsamlare för varje 80 cm2 horisontell uppsamlingsyta vid mätning under i genomsnitt minst 16 timmar.

| 5.2 | Munstycket(ena) ska vara riktat(de) eller avskärmat(de) så att duschen inte träffar provningsexemplaren direkt. |
| --- | --- |

5.2

Munstycket(ena) ska vara riktat(de) eller avskärmat(de) så att duschen inte träffar provningsexemplaren direkt.

---

BILAGA 5

NÖTNINGS- OCH MIKROGLIDPROVNING

Figur 1

Förfarande av typ 1

Exempel på provningsuppställningar motsvarande justeringsanordningens typ

Exempel a

Image

Exempel b

Image

Figur 2

Förfarande av typ 2

Image

Figur 3

Mikroglidprovning

Total rörelse: 300 ± 20 mm

Image

Belastningen av 50 N på provningsanordningen ska styras lodrätt på ett sådant sätt att belastningen hindras att pendla och bandet från att vrida sig.

Fästanordningen ska vara fäst vid belastningen av 50 N på samma sätt som i fordonet.

---

BILAGA 6

BESKRIVNING AV VAGN

1.   Vagn

1.1   För provning av fasthållningsanordningar för barn ska vagnen, då den endast bär sätet, ha en vikt av mer än 380 kg. För provning av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”fordonsspecifik” ska vagnen, med anbringad fordonskonstruktion, ha en vikt av mer än 800 kg.

2.   Kalibreringsskärm

2.1   En kalibreringsskärm ska fästas ordentligt vid vagnen med en därpå tydligt markerad rörelsebegränsningslinje för att göra det möjligt att utifrån fotografiska registreringar fastställa överensstämmelse med kriteriet för rörelse framåt.

3.   Säte

3.1.   Sätet ska vara konstruerat enligt följande:

3.1.1   Ett styvt ryggstöd, fast, med mått som anges i tillägg 1 till denna bilaga. De undre och övre delarna ska vara tillverkade av rör med diametern 20 mm.

3.1.2   Styvt säte med mått som anges i tillägg 1 till denna bilaga. Den bakre delen av sätet är tillverkad av en styv metallplåt vars övre del är ett rör med diametern 20 mm. Även den främre delen av sätet ska vara tillverkad av rör med diametern 20 mm.

3.1.3   För att komma åt förankringsbeslag ska öppningar görs i sätesdynans bakkant så som föreskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

3.1.4   Sätets bredd ska vara 800 mm.

3.1.5   Ryggstödet och sätet ska vara täckta av polyuretanskum, vars egenskaper anges i tabell 1. Dynans mått anges i tillägg 1 till denna bilaga.

Tabell 1

| Densitet enligt ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- |
| Bärförmåga enligt ISO 2439B (N) | |
| p - 25 % | 125 |
| p - 40 % | 155 |
| Bärförmågefaktor enligt ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Förlängning vid brott enligt ISO 1798 (%) | 180 |
| Brotthållfasthet enligt ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Sättning enligt ISO 1856 (%) | 3 |

Densitet enligt ISO 485 (kg/m3)

43

Bärförmåga enligt ISO 2439B (N)

p - 25 %

125

p - 40 %

155

Bärförmågefaktor enligt ISO 3386 (kPa)

4

Förlängning vid brott enligt ISO 1798 (%)

180

Brotthållfasthet enligt ISO 1798 (kPa)

100

Sättning enligt ISO 1856 (%)

3

3.1.6   Polyuretanskummet ska vara täckt med en solskyddsduk, tillverkad av polyakrylatfibrer, vars egenskaper anges i tabell 2.

Tabell 2

| Ytdensitet (g/m2) | 290 |
| --- | --- |
| Brotthållfasthet enligt DIN 53587 på 50 mm breda provbitar: | |
| i längdriktning (kg): | 120 |
| i tvärriktning (kg): | 80 |

Ytdensitet (g/m2)

290

Brotthållfasthet enligt DIN 53587 på 50 mm breda provbitar:

i längdriktning (kg):

120

i tvärriktning (kg):

80

3.1.7   Täckning av säte och ryggstöd (1)

| 3.1.7.1 | Sätets skumdyna framställs av ett fyrkantigt skumblock (800 × 575 × 135 mm) på ett sådant sätt (se figur 1 i tillägg 1 till denna bilaga) att dess form liknar formen på den bottenplatta av aluminium som anges i figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.1.7.1

Sätets skumdyna framställs av ett fyrkantigt skumblock (800 × 575 × 135 mm) på ett sådant sätt (se figur 1 i tillägg 1 till denna bilaga) att dess form liknar formen på den bottenplatta av aluminium som anges i figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga.

| 3.1.7.2 | Sex hål borras i bottenplattan för att med bultar fästa den på vagnen. Hålen borras längs plattans längsta sida, tre på varje sida, deras lägen beror på hur vagnen är konstruerad. Sex bultar införs i hålen. Det rekommenderas att bultarna limmas fast på plattan med lämpligt lim. Därefter dras bultarna åt med muttrar. |
| --- | --- |

3.1.7.2

Sex hål borras i bottenplattan för att med bultar fästa den på vagnen. Hålen borras längs plattans längsta sida, tre på varje sida, deras lägen beror på hur vagnen är konstruerad. Sex bultar införs i hålen. Det rekommenderas att bultarna limmas fast på plattan med lämpligt lim. Därefter dras bultarna åt med muttrar.

| 3.1.7.3 | Skyddsmaterialet (1 250 × 1 200 mm, se figur 3 i tillägg 1 till denna bilaga) skärs tvärs över bredden på så sätt att det inte är möjligt för materialet att överlappa när det anbringats. Det ska finnas ett mellanrum av 100 mm mellan kanterna på skyddsmaterialet. Materialet ska därför skäras vid ca 1 200 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.3

Skyddsmaterialet (1 250 × 1 200 mm, se figur 3 i tillägg 1 till denna bilaga) skärs tvärs över bredden på så sätt att det inte är möjligt för materialet att överlappa när det anbringats. Det ska finnas ett mellanrum av 100 mm mellan kanterna på skyddsmaterialet. Materialet ska därför skäras vid ca 1 200 mm.

| 3.1.7.4 | Skyddsmaterialet är märkt med två linjer som går tvärs över bredden. De är dragna 375 mm från skyddsmaterialets mittlinje. (Se figur 3 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

3.1.7.4

Skyddsmaterialet är märkt med två linjer som går tvärs över bredden. De är dragna 375 mm från skyddsmaterialets mittlinje. (Se figur 3 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 3.1.7.5 | Sätets skumdyna placeras upp och ner på skyddsmaterialet med bottenplattan av aluminium överst. |
| --- | --- |

3.1.7.5

Sätets skumdyna placeras upp och ner på skyddsmaterialet med bottenplattan av aluminium överst.

| 3.1.7.6 | Skyddsmaterialet sträcks på båda sidor tills de linjer som är dragna på det överensstämmer med kanterna på bottenplattan av aluminium. Vid varje bultläge görs små inskärningar och skyddsmaterialet dras över bultarna. |
| --- | --- |

3.1.7.6

Skyddsmaterialet sträcks på båda sidor tills de linjer som är dragna på det överensstämmer med kanterna på bottenplattan av aluminium. Vid varje bultläge görs små inskärningar och skyddsmaterialet dras över bultarna.

| 3.1.7.7 | Vid läget för spåren i bottenplattan och i skummet bör inskärningar göras i skyddsmaterialet. |
| --- | --- |

3.1.7.7

Vid läget för spåren i bottenplattan och i skummet bör inskärningar göras i skyddsmaterialet.

| 3.1.7.8 | Skyddsmaterialet limmas på aluminiumplattan med ett flexibelt lim. Muttrarna ska tas bort före limning. |
| --- | --- |

3.1.7.8

Skyddsmaterialet limmas på aluminiumplattan med ett flexibelt lim. Muttrarna ska tas bort före limning.

| 3.1.7.9 | Flikarna på sidan viks upp på plattan och limmas också. |
| --- | --- |

3.1.7.9

Flikarna på sidan viks upp på plattan och limmas också.

| 3.1.7.10 | Flikarna i spåren viks inåt och tejpas med en hållfast tejp. |
| --- | --- |

3.1.7.10

Flikarna i spåren viks inåt och tejpas med en hållfast tejp.

| 3.1.7.11 | Det flexibla limmet ska torka under minst 12 timmar. |
| --- | --- |

3.1.7.11

Det flexibla limmet ska torka under minst 12 timmar.

| 3.1.7.12 | Ryggstödets dyna täcks på exakt samma sätt som sätet utom att linjerna på skyddsmaterialet (1 250 mm × 850 mm) dras 320 mm från materialets mittlinje. |
| --- | --- |

3.1.7.12

Ryggstödets dyna täcks på exakt samma sätt som sätet utom att linjerna på skyddsmaterialet (1 250 mm × 850 mm) dras 320 mm från materialets mittlinje.

3.1.8   Linjen Cr sammanfaller med skärningslinjen mellan sätets övre plan och ryggstödets främre plan.

3.2   Provning av bakåtvända anordningar

3.2.1   En särskild ram ska monteras på vagnen för att stödja fasthållningsanordningen för barn såsom visas i figur 1.

3.2.2   Ett stålrör ska fästas stadigt på vagnen så att en belastning på 5 000 ± 50 N som anbringats vågrät vid mitten av röret inte orsakar en större rörelse än 2 mm.

3.2.3   Stålrörets mått ska vara följande: 500 × 100 × 90 mm.

Figur 1

Uppsättning för provning av bakåtvänd anordning

Image

3.3   Provningsvagnens golvpanel

3.3.1   Provningsvagnens golvpanel ska vara tillverkad av en slät metallskiva med enhetlig tjocklek och enhetligt material, se figur 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

| 3.3.1.1 | Golvpanelen ska vara fast monterad i provningsvagnen. Golvpanelens höjd i förhållande till projektionspunkten för Cr-axeln, måttangivelsen X (2) i figur 2, ska inställas för att uppfylla kraven i punkt 7.1.4.1.9. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Golvpanelen ska vara fast monterad i provningsvagnen. Golvpanelens höjd i förhållande till projektionspunkten för Cr-axeln, måttangivelsen X (2) i figur 2, ska inställas för att uppfylla kraven i punkt 7.1.4.1.9.

| 3.3.1.2 | Golvpanelen ska konstrueras så att ythårdheten inte är under 120 HB enligt EN ISO 6506–1:1999. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Golvpanelen ska konstrueras så att ythårdheten inte är under 120 HB enligt EN ISO 6506–1:1999.

| 3.3.1.3 | Golvpanelen ska motstå en påförd vertikal koncentrerad belastning om 5 kN utan att en vertikal rörelse större än 2 mm i förhållande till Cr-axeln förorsakas och utan att någon förblivande deformation uppstår. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Golvpanelen ska motstå en påförd vertikal koncentrerad belastning om 5 kN utan att en vertikal rörelse större än 2 mm i förhållande till Cr-axeln förorsakas och utan att någon förblivande deformation uppstår.

| 3.3.1.4 | Golvpanelen ska ha en ytjämnhet som inte överstiger Ra 6,3 enligt ISO 4287:1997. |
| --- | --- |

3.3.1.4

Golvpanelen ska ha en ytjämnhet som inte överstiger Ra 6,3 enligt ISO 4287:1997.

| 3.3.1.5 | Golvpanelen ska vara konstruerad så att ingen förblivande deformation uppstår efter en dynamisk provning av en fasthållningsanordning för barn enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.3.1.5

Golvpanelen ska vara konstruerad så att ingen förblivande deformation uppstår efter en dynamisk provning av en fasthållningsanordning för barn enligt dessa föreskrifter.

4.   Stoppanordning

4.1   Anordningen består av två identiska parallellmonterade energiupptagare.

4.2   Vid behov ska ytterligare upptagare användas för varje ökning med 200 kg av den nominella vikten. Varje upptagare ska omfatta

| 4.2.1 | ett yttre hölje i form av ett stålrör, |
| --- | --- |

4.2.1

ett yttre hölje i form av ett stålrör,

| 4.2.2 | ett energiupptagande rör av polyuretan, |
| --- | --- |

4.2.2

ett energiupptagande rör av polyuretan,

| 4.2.3 | en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren, samt |
| --- | --- |

4.2.3

en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren, samt

| 4.2.4 | en stång och en anslagsplatta. |
| --- | --- |

4.2.4

en stång och en anslagsplatta.

4.3   Måtten för upptagarens olika delar visas i diagrammet i tillägg 2 till denna bilaga.

4.4   Egenskaperna hos det upptagande materialet anges i tabellerna 3 och 4 i denna bilaga.

4.5   Stoppanordningen ska under minst 12 timmar förvaras i en temperatur mellan 15 och 25 °C innan den används för de kalibreringsprovningar som beskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. Stoppanordningen ska vid alla slags provningar uppfylla de prestandakrav som ställs i tilläggen 1 och 2 till bilaga 7. Vid de dynamiska provningarna av en fasthållningsanordning för barn ska stoppanordningen förvaras under minst 12 timmar i samma temperatur ± 2 °C som vid kalibreringsprovningen. En annan anordning som ger likvärdiga resultat godtas.

Tabell 3

Egenskaper för det energiupptagande materialet ”A”
   (3)

(ASTM metod D 735 om inte annat anges)

| Hårdhet Shore A: | 95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Brotthållfasthet: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Minsta förlängning: | Ao ≥ 400 % |
| Modul vid 100 % förlängning: | ≥ 110 kg/cm2 |
| vid 300 % förlängning: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Sprödhet vid låg temperatur (ASTM-metod D736): | 5 timmar vid – 55 °C |
| Sättning (metod B): | 22 timmar vid 70 °C ≤ 45 % |
| Densitet vid 25 °C: | 1,05 till 1,10 |
| Åldrande i luft (ASTM-metod D 573): | |
| 70 timmar vid 100 °C: | Hårdhet Shore A: största variation ± 3
  Brotthållfasthet: minskning < 10 % av Ro

  Förlängning: minskning < 10 % av Ao

  Vikt: minskning < 1 % |
| Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 olja): | |
| 70 timmar vid 100 °C: | Hårdhet Shore A: största variation ± 4
  Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

  Förlängning: minskning < 10 % av Ao

  Volym: svällning < 5 % |
| Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 olja): | |
| 70 timmar vid 100 °C: | Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

  Förlängning: minskning < 15 % av Ao

  Volym: svällning < 20 % |
| Nedsänkning i destillerat vatten: | |
| 1 vecka vid 70 °C | Brotthållfasthet: minskning < 35 % av Ro

  Förlängning: ökning < 20 % av Ao |

Hårdhet Shore A:

95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C

Brotthållfasthet:

Ro ≥ 350 kg/cm2

Minsta förlängning:

Ao ≥ 400 %

Modul vid 100 % förlängning:

≥ 110 kg/cm2

vid 300 % förlängning:

≥ 240 kg/cm2

Sprödhet vid låg temperatur (ASTM-metod D736):

5 timmar vid – 55 °C

Sättning (metod B):

22 timmar vid 70 °C ≤ 45 %

Densitet vid 25 °C:

1,05 till 1,10

Åldrande i luft (ASTM-metod D 573):

70 timmar vid 100 °C:

Hårdhet Shore A: största variation ± 3

Brotthållfasthet: minskning < 10 % av Ro

Förlängning: minskning < 10 % av Ao

Vikt: minskning < 1 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 olja):

70 timmar vid 100 °C:

Hårdhet Shore A: största variation ± 4

Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

Förlängning: minskning < 10 % av Ao

Volym: svällning < 5 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 olja):

70 timmar vid 100 °C:

Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

Förlängning: minskning < 15 % av Ao

Volym: svällning < 20 %

Nedsänkning i destillerat vatten:

1 vecka vid 70 °C

Brotthållfasthet: minskning < 35 % av Ro

Förlängning: ökning < 20 % av Ao

Tabell 4

Egenskaper för det energiupptagande materialet ”B”

(ASTM metod 2000 (1980) om inte annat anges)

| Hårdhet Shore A: | 88 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Brotthållfasthet: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Minsta förlängning: | Ao ≥ 400 % |
| Modul vid 100 % förlängning: | ≥ 70 kg/cm2 |
| vid 300 % förlängning: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Sprödhet vid låg temperatur (ASTM-metod D736): | 5 timmar vid – 55 °C |
| Sättning (metod B): | 22 timmar vid 70 °C ≤ 45 % |
| Densitet vid 25 °C: | 1,08 till 1,12 |
| Åldrande i luft (ASTM-metod D 573) | |
| 70 timmar vid 100 °C | Hårdhet Shore A: största variation ± 3
  Brotthållfasthet: minskning < 10 % av Ro

  Förlängning: minskning < 10 % av Ao

  Vikt: minskning < 1 % |
| Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 olja): | |
| 70 timmar vid 100 °C | Hårdhet Shore A: största variation ± 4
  Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

  Förlängning: minskning < 10 % av Ao

  Volym: svällning < 5 % |
| Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 olja): | |
| 70 timmar vid 100 °C | Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

  Förlängning: minskning < 15 % av Ao

  Volym: svällning < 20 % |
| Nedsänkning i destillerat vatten: | |
| 1 vecka vid 70 °C | Brotthållfasthet: minskning < 35 % av Ro

  Förlängning: ökning < 20 % av Ao |

Hårdhet Shore A:

88 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C

Brotthållfasthet:

Ro ≥ 300 kg/cm2

Minsta förlängning:

Ao ≥ 400 %

Modul vid 100 % förlängning:

≥ 70 kg/cm2

vid 300 % förlängning:

≥ 130 kg/cm2

Sprödhet vid låg temperatur (ASTM-metod D736):

5 timmar vid – 55 °C

Sättning (metod B):

22 timmar vid 70 °C ≤ 45 %

Densitet vid 25 °C:

1,08 till 1,12

Åldrande i luft (ASTM-metod D 573)

70 timmar vid 100 °C

Hårdhet Shore A: största variation ± 3

Brotthållfasthet: minskning < 10 % av Ro

Förlängning: minskning < 10 % av Ao

Vikt: minskning < 1 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 olja):

70 timmar vid 100 °C

Hårdhet Shore A: största variation ± 4

Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

Förlängning: minskning < 10 % av Ao

Volym: svällning < 5 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 olja):

70 timmar vid 100 °C

Brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

Förlängning: minskning < 15 % av Ao

Volym: svällning < 20 %

Nedsänkning i destillerat vatten:

1 vecka vid 70 °C

Brotthållfasthet: minskning < 35 % av Ro

Förlängning: ökning < 20 % av Ao

---

(1)  Uppgifter om material som används i denna process fås från TNO (Research Institute for Road Vehicles), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, NEDERLÄNDERNA.

(2)  Måttet X ska vara 210 mm med inställningsintervallet ± 70 mm.

(3)  Relevant ASTM-standard fås från ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, FÖRENTA STATERNA PA 19 103.

Tillägg 1

Figur 1

Måttangivelser för sätet och sätesdynorna

Image

Figur 2

Måttangivelser för bottenplattan av aluminium

Image

Figur 3

Måttangivelser för täckmaterial

Image

Figur 4

3-dimensionell bild av sätet

Image

Tillägg 2

Stoppanordning

Islag framifrån

(mått i mm)

Figur 1

Image

Figur 1a

Material A

Image

Figur 1b

Material B

Image

Figur 2

Stoppanordning, olivformad knopp

Image

Figur 3

Stoppanordning, olivformad knopp

Image

Figur 4

Stoppanordning (monterad)

Islag bakifrån

mått i mm

Image

Figur 5

Stoppanordning polyuretanrör

Islag bakifrån

mått i mm

Image

Tillägg 3

PLACERING OCH ANVÄNDNING AV FÖRANKRINGAR PÅ PROVNINGSVAGNEN

| 1. | Förankringarna ska placeras så som visas i figuren nedan.
  När den standardiserade förankringsplattan fästs vid förankringspunkterna A och B eller B0 ska plattorna monteras med bulten i tvärgående horisontell riktning med den vinklade ytan vänd inåt och så att de fritt roterar runt axeln. |
| --- | --- |

1.

Förankringarna ska placeras så som visas i figuren nedan.

När den standardiserade förankringsplattan fästs vid förankringspunkterna A och B eller B0 ska plattorna monteras med bulten i tvärgående horisontell riktning med den vinklade ytan vänd inåt och så att de fritt roterar runt axeln.

| 2. | Fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”begränsad” ska använda följande förankringspunkter:






  2.1 | för de fasthållningsanordningar för barn som använder höftbälten, punkterna A och B, och |
| --- | --- | --- |

2.

Fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”begränsad” ska använda följande förankringspunkter:

2.1

för de fasthållningsanordningar för barn som använder höftbälten, punkterna A och B, och

| 2.2 | för de fasthållningsanordningar för barn som använder trepunktsbälten, punkterna A, B0 och C. |
| --- | --- |

2.2

för de fasthållningsanordningar för barn som använder trepunktsbälten, punkterna A, B0 och C.

| 2.3 | För de fasthållningsanordningar för barn som använder Isofix-fäste, den bakersta punkten H1 och H2. |
| --- | --- |

2.3

För de fasthållningsanordningar för barn som använder Isofix-fäste, den bakersta punkten H1 och H2.

| 3. | Förankringarna A, B och/eller (bakerst) H1 H2 och D ska användas för fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med endast en övre tilläggsförankring. |
| --- | --- |

3.

Förankringarna A, B och/eller (bakerst) H1 H2 och D ska användas för fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med endast en övre tilläggsförankring.

| 4. | Förankringarna A, B och/eller (bakerst) H1 H2, E och F ska användas för fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med endas en övre tilläggsförankring. |
| --- | --- |

4.

Förankringarna A, B och/eller (bakerst) H1 H2, E och F ska användas för fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med endas en övre tilläggsförankring.

| 5. | Förankringspunkterna R1, R2, R3, R4 och R5 är tilläggsförankringspunkter för bakåtvända fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med en eller flera övre tilläggsförankringar (se punkt 8.1.3.5.3). |
| --- | --- |

5.

Förankringspunkterna R1, R2, R3, R4 och R5 är tilläggsförankringspunkter för bakåtvända fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” med en eller flera övre tilläggsförankringar (se punkt 8.1.3.5.3).

| 6. | Utom i fråga om punkt C, (som motsvarar stolpbygelns läge) ska de punkter som motsvarar förankringarnas placeringar visa var bältets ändar ska anslutas till vagnen eller, i förekommande fall, till belastningsgivaren. Den konstruktion som bär upp förankringarna ska vara styv. De övre förankringarna får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning av 980 N tillförs i denna riktning. Vagnen ska vara konstruerad så att ingen bestående deformation ska uppstå på de delar som bär upp förankringarna under provningen. |
| --- | --- |

6.

Utom i fråga om punkt C, (som motsvarar stolpbygelns läge) ska de punkter som motsvarar förankringarnas placeringar visa var bältets ändar ska anslutas till vagnen eller, i förekommande fall, till belastningsgivaren. Den konstruktion som bär upp förankringarna ska vara styv. De övre förankringarna får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning av 980 N tillförs i denna riktning. Vagnen ska vara konstruerad så att ingen bestående deformation ska uppstå på de delar som bär upp förankringarna under provningen.

| 7. | För babyliftar i grupp 0 kan punkterna A1 och/eller B1 användas alternativt så som anges av tillverkaren av fasthållningsanordningarna. A1 och B1 är placerade på en tvärgående linje genom R1 på avståndet 350 mm från R1. |
| --- | --- |

7.

För babyliftar i grupp 0 kan punkterna A1 och/eller B1 användas alternativt så som anges av tillverkaren av fasthållningsanordningarna. A1 och B1 är placerade på en tvärgående linje genom R1 på avståndet 350 mm från R1.

| 8. | För provning av fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”begränsad” ska ett standardiserat bälte med upprullningsdon monteras på provningssätet så som anges i bilaga 13. Den banddel som används mellan upprullningsdonet och förankringsplattan A1 på det standardiserade säkerhetsbältet ska ersättas inför varje dynamisk provning. |
| --- | --- |

8.

För provning av fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”begränsad” ska ett standardiserat bälte med upprullningsdon monteras på provningssätet så som anges i bilaga 13. Den banddel som används mellan upprullningsdonet och förankringsplattan A1 på det standardiserade säkerhetsbältet ska ersättas inför varje dynamisk provning.

| 9. | För provning av fasthållningsanordningar för barn med övre hållrem ska förankringarna G1 eller G2 användas. |
| --- | --- |

9.

För provning av fasthållningsanordningar för barn med övre hållrem ska förankringarna G1 eller G2 användas.

| 10. | I fråga om de fasthållningsanordningar för barn som använder ett stödben ska den tekniska tjänsten välja de förankringar som ska användas enligt punkterna 2, 3, 4 eller 5 och där stödbenet inställts enligt punkt 7.1.4.1.9. |
| --- | --- |

10.

I fråga om de fasthållningsanordningar för barn som använder ett stödben ska den tekniska tjänsten välja de förankringar som ska användas enligt punkterna 2, 3, 4 eller 5 och där stödbenet inställts enligt punkt 7.1.4.1.9.

Figur 1

Image

Figur 2

Image

Figur 3

Image

---

BILAGA 7

KURVA FÖR VAGNENS RETARDATION ELLER ACCELERATION SOM FUNKTION AV TIDEN

I samtliga fall ska kalibrerings- och mätförfarandena motsvara dem som anges i den internationella standarden ISO 6487:2002. Mätutrustningen ska motsvara specifikationerna på en datakanal med kanalfrekvensklass (CFC) 60.

Tillägg 1

Kurvor för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden

Islag framifrån

Definition av kurvorna

| Tid (ms) | Acceleration (g)
  Låga fältet | Acceleration (g)
  Höga fältet |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Tid (ms)

Acceleration (g)

Låga fältet

Acceleration (g)

Höga fältet

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

Image

Det kompletterande segmentet (se punkt 8.1.3.1.1.3.2) gäller bara för accelerationsvagnen.

Tillägg 2

Kurvor för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden

Islag bakifrån

Definition av kurvorna

| Tid (ms) | Acceleration (g)
  Låga fältet | Acceleration (g)
  Höga fältet |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Tid (ms)

Acceleration (g)

Låga fältet

Acceleration (g)

Höga fältet

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Image

Det kompletterande segmentet (se punkt 8.1.3.1.1.3.2) gäller bara accelerationsvagnen.

---

BILAGA 8

BESKRIVNING AV PROVDOCKOR

1.   Allmänt

| 1.1 | De provdockor som föreskrivs i dessa föreskrifter beskrivs i tilläggen 1–3 till denna bilaga och i de tekniska ritningar som framställts av TNO (Research Institute for Road Vehicles), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nederländerna. |
| --- | --- |

1.1

De provdockor som föreskrivs i dessa föreskrifter beskrivs i tilläggen 1–3 till denna bilaga och i de tekniska ritningar som framställts av TNO (Research Institute for Road Vehicles), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nederländerna.

| 1.2 | Alternativa provdockor får användas under förutsättning att:






  1.2.1 | deras likvärdighet tillfredsställande kan påvisas för den behöriga myndigheten, och |
| --- | --- | --- |

1.2

Alternativa provdockor får användas under förutsättning att:

1.2.1

deras likvärdighet tillfredsställande kan påvisas för den behöriga myndigheten, och

| 1.2.2 | deras användning registreras i provningsrapporten och i det meddelandeformulär som beskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2

deras användning registreras i provningsrapporten och i det meddelandeformulär som beskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

Tillägg 1

BESKRIVNING AV PROVDOCKOR FÖR ÅLDRARNA 9 MÅNADER SAMT 3, 6 OCH 10 ÅR

1.   Allmänt

1.1   De provdockors mått och vikt som beskrivs nedan grundas på antropometrin hos halva kroppsformade barn i åldrarna 9 månader och 3 respektive 6 och 10 år.

1.2   Provdockorna består av metall- och polyesterskelett med gjutna kroppskomponenter av polyuretan.

1.3   För en sprängskiss av provdockan, se figur 9.

2.   Konstruktion

2.1   Huvud

2.1.1   Huvudet är tillverkat av polyuretan och förstärkt med metallremsor. Inuti huvudet går det att i tyngdkraftscentrum installera mätutrustning på ett block av polyamid.

2.2   Ryggrad

2.2.1   Nackkotor

| 2.2.1.1 | Nacken är tillverkad av 5 ringar av polyuretan som innehåller en kärna av polyamiddelar. Atlasledens block är tillverkat av polyamid. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Nacken är tillverkad av 5 ringar av polyuretan som innehåller en kärna av polyamiddelar. Atlasledens block är tillverkat av polyamid.

2.2.2   Ländkotor

| 2.2.2.1 | De fem ländkotorna är tillverkade av polyamid. |
| --- | --- |

2.2.2.1

De fem ländkotorna är tillverkade av polyamid.

2.3   Bröstkorg

2.3.1   Bröstkorgens skelett består av en stålrörsram på vilken armlederna monteras. Ryggen består av en stålvajer med fyra gängade ändar.

2.3.2   Skelettet är täckt med polyuretan. Mätinstrument kan placeras inuti bröstkorgens hålighet.

2.4   Armar och ben

2.4.1   Även armar och ben är tillverkade av polyuretan och är förstärkta med metalldelar i form av fyrkantiga rör, remsor och plattor. Knän och armbågar är försedda med inställbara gångjärn. Lederna överst på armar och ben består av leder med inställbar kula och ledskål.

2.5   Bäcken

2.5.1   Bäckenet är tillverkat av glasfiberförstärkt polyester och är även täckt med polyuretan.

2.5.2   Den form på den övre sidan av bäckenet som är viktig för att fastställa känslighet för belastning på buken efterliknar i görligaste mån formen på barnets bäcken.

2.5.3   Höftlederna är placerade alldeles under bäckenet.

2.6   Montering av provdockan.

2.6.1   Nacke-bröstkorg-bäcken

| 2.6.1.1 | Ländkotorna och bäckenet skruvas på stålvajern och deras spänning inställs med en mutter. Nackkotorna monteras och inställs på samma sätt. Då stålvajern inte får kunna röra sig fritt genom bröstkorgen får det inte vara möjligt att inställa ländkotornas spänning från nacken eller vice versa. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Ländkotorna och bäckenet skruvas på stålvajern och deras spänning inställs med en mutter. Nackkotorna monteras och inställs på samma sätt. Då stålvajern inte får kunna röra sig fritt genom bröstkorgen får det inte vara möjligt att inställa ländkotornas spänning från nacken eller vice versa.

2.6.2   Huvud-hals

| 2.6.2.1 | Huvudet kan monteras och inställas med hjälp av bult och mutter genom atlasledens block. |
| --- | --- |

2.6.2.1

Huvudet kan monteras och inställas med hjälp av bult och mutter genom atlasledens block.

2.6.3   Bål-armar/ben

| 2.6.3.1 | Armar och ben kan monteras och inställas mot bålen med hjälp av leder med kula och ledskål. |
| --- | --- |

2.6.3.1

Armar och ben kan monteras och inställas mot bålen med hjälp av leder med kula och ledskål.

| 2.6.3.2 | För armlederna sitter kulorna på bålen och för benlederna sitter de på benen. |
| --- | --- |

2.6.3.2

För armlederna sitter kulorna på bålen och för benlederna sitter de på benen.

3.   Huvudegenskaper

3.1   Vikt

Tabell 1

| Komponent | Vikt i kg per åldersgrupp |
| --- | --- |
| 9 månader | 3 år | 6 år | 10 år |
| Huvud + hals | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Bål | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Överarm (2x) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Underarm (2x) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Lår (2x) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Smalben (2x) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Totalt | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Komponent

Vikt i kg per åldersgrupp

9 månader

3 år

6 år

10 år

Huvud + hals

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Bål

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Överarm (2x)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Underarm (2x)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Lår (2x)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Smalben (2x)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Totalt

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2   Viktigaste mått

3.2.1   De viktigaste måtten, baserade på figur 1 i denna bilaga, anges i tabell 2

Figur 1

Provdockans viktigaste mått

Image

Tabell 2

| Nr | Mått | Mått i mm per åldersgrupp |
| --- | --- | --- |
| 9 mån. | 3 år | 6 år | 10 år |
| 1 | Rygg/lår till fram på knä | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Rygg/lår till knäveck, sittande | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Tyngdpunkt till säte | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Bröstomkrets | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Bröstdjup | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Avstånd mellan skulderblad | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Huvudets bredd | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Huvudets längd | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Höftomkrets, sittande | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Höftomkrets, stående (visas ej) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Höftdjup, sittande | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Höftbredd, sittande | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Halsens tjocklek | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Säte till armbåge | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Axelbredd | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Ögonhöjd, sittande | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Höjd, sittande | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Axelhöjd, sittande | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Fotsula till knäveck, sittande | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Kroppslängd (visas ej) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Lårets höjd, sittande | 70 | 85 | 95 | 106 |

Nr

Mått

Mått i mm per åldersgrupp

9 mån.

3 år

6 år

10 år

1

Rygg/lår till fram på knä

195

334

378

456

2

Rygg/lår till knäveck, sittande

145

262

312

376

3

Tyngdpunkt till säte

180

190

190

200

4

Bröstomkrets

440

510

580

660

5

Bröstdjup

102

125

135

142

6

Avstånd mellan skulderblad

170

215

250

295

7

Huvudets bredd

125

137

141

141

8

Huvudets längd

166

174

175

181

9

Höftomkrets, sittande

510

590

668

780

10

Höftomkrets, stående (visas ej)

470

550

628

740

11

Höftdjup, sittande

125

147

168

180

12

Höftbredd, sittande

166

206

229

255

13

Halsens tjocklek

60

71

79

89

14

Säte till armbåge

135

153

155

186

15

Axelbredd

216

249

295

345

16

Ögonhöjd, sittande

350

460

536

625

17

Höjd, sittande

450

560

636

725

18

Axelhöjd, sittande

280

335

403

483

19

Fotsula till knäveck, sittande

125

205

283

355

20

Kroppslängd (visas ej)

708

980

1 166

1 376

21

Lårets höjd, sittande

70

85

95

106

4.   Inställning av leder

4.1   Allmänt

4.1.1   För att uppnå reproducerbara resultat med provdockorna är det mycket viktigt att ange och inställa friktionen i de olika lederna, spänningen i hals- och ländvajrarna och bukinsatsens styvhet.

4.2   Inställning av halsvajern

4.2.1   Placera bålen på rygg i ett vågrätt plan.

4.2.2   Montera hela halsenheten utan huvud.

4.2.3   Dra åt spännmuttern på atlasledens block.

4.2.4   Placera en lämplig stång eller bult genom atlasledens block.

4.2.5   Lossa spännmuttern tills atlasledens block sänkts 10 ± 1 mm då en belastning av 50 N anbringas nedåt på stången eller bulten genom atlasledens block (se figur 2).

Figur 2

Image

4.3   Atlasleden

4.3.1   Placera bålen på rygg i ett vågrätt plan.

4.3.2   Montera den kompletta hals- och huvudenheten.

4.3.3   Dra åt bulten och inställningsmuttern genom huvudet med atlasledens block och huvudet i vågrätt läge.

4.3.4   Lossa inställningsmuttern tills huvudet börjar röra sig (se figur 3).

Figur 3

Image

4.4   Höftled

4.4.1   Placera bäckenet med framsidan ner i ett vågrätt plan.

4.4.2   Montera låret utan underbenet.

4.4.3   Dra åt inställningsmuttern med låret i ett vågrätt läge.

4.4.4   Lossa inställningsmuttern tills låret börjar röra sig.

4.4.5   Höftleden bör under de inledande stegen kontrolleras ofta på grund av inkörningsproblem (se figur 4).

Figur 4

Image

4.5   Knäled

4.5.1   Placera låret i ett vågrätt läge.

4.5.2   Montera underbenet.

4.5.3   Dra åt knäledens inställningsmutter med underbenet i vågrätt läge.

4.5.4   Lossa inställningsmuttern tills underbenet börjar röra sig (se figur 5).

Figur 5

Image

4.6   Axelled

4.6.1   Placera bålen upprätt.

4.6.2   Montera överarmen utan underarm.

4.6.3   Dra åt axelns inställningsmuttrar med överarmen i vågrätt läge.

4.6.4   Lossa inställningsmuttern tills överarmen börjar röra sig (se figur 6).

4.6.5   Axelleden bör under de inledande momenten ofta kontrolleras för ”inkörningsproblem”.

Figur 6

Image

4.7   Armbågsled

4.7.1   Placera överarmen i lodrätt läge.

4.7.2   Montera underarmen.

4.7.3   Dra åt armbågens inställningsmutter med underarmen till vågrätt läge.

4.7.4   Lossa inställningsmuttern tills underarmen börjar röra sig (se figur 7).

Figur 7

Image

4.8   Ländvajer

4.8.1   Montera övre delen av bålen, ländkotorna, undre delen av bålen, bukinsatsen, vajern och fjädern.

4.8.2   Dra åt vajerns spännmutter i den undre delen av bålen tills fjädern tryckts ihop till 2/3 av sin obelastade längd (se figur 8).

Figur 8

Image

4.9   Kalibrering av bukinsats

4.9.1   Allmänt

| 4.9.1.1 | Provningen ska utföras med hjälp av lämpliga tryck- och draganordningar. |
| --- | --- |

4.9.1.1

Provningen ska utföras med hjälp av lämpliga tryck- och draganordningar.

4.9.2   Placera bukinsatsen på ett styvt block med samma längd och bredd som ländryggraden. Blockets tjocklek ska vara minst dubbelt så tjock som ländryggraden (se figur 9).

4.9.3   En initial belastning på 20 N ska anbringas.

4.9.4   En konstant belastning på 50 N ska anbringas.

4.9.5   Bukinsatsens intryckning ska efter 2 minuter vara som följer:

| För 9-månaders-provdockan | : | 11,5 ± 2,0 mm. |
| --- | --- | --- |
| För 3-års-provdockan | : | 11,5 ± 2,0 mm. |
| För 6-års-provdockan | : | 13,0 ± 2,0 mm. |
| För 10-års-provdockan | : | 13,0 ± 2,0 mm. |

För 9-månaders-provdockan

:

11,5 ± 2,0 mm.

För 3-års-provdockan

:

11,5 ± 2,0 mm.

För 6-års-provdockan

:

13,0 ± 2,0 mm.

För 10-års-provdockan

:

13,0 ± 2,0 mm.

Figur 9

Image

5.   Mätutrustning

5.1   Allmänt

5.1.1   Kalibrerings- och mätförfaranden ska baseras på internationell standard ISO 6487 (1980).

5.2   Installation av accelerometern i bröstkorgen

Accelerometern ska monteras i den skyddade håligheten i bröstkorgen.

5.3   Indikering av bukinträngning

5.3.1   Ett provexemplar av modellera ska vara vertikalt förbunden med ländkotorna med hjälp av tunna klisterremsor.

5.3.2   En intryckning i modelleran behöver inte alltid innebära att en inträngning skett.

5.3.3   Provningsexemplaren av modellera ska ha samma längd och bredd som ländryggraden, provningsexemplarens tjocklek ska vara 25 ± 2 mm.

5.3.4   Endast den modellera som levereras med provdockorna ska användas.

5.3.5   Modellerans temperatur ska under provningen vara 30 ± 5 °C.

Tillägg 2

BESKRIVNING AV DEN ”NYFÖDDA” PROVDOCKAN

Provdockan består av huvud, bål, armar och ben som en enda enhet. Bål, armar och ben är gjutna av Sorbothane, täckt med PVC-hud och innehåller en ryggrad av stålfjäder. Huvudet är gjutet i polyuretanskum täckt med PVC-hud och varaktigt fäst vid bålen. Provdockan är utrustad med ett tättsittande, tänjbart överdrag av bomull/polyester.

Provdockans mått och viktfördelning är baserade på ett nyfött spädbarn i den 50:e percentilen och anges i tabellerna 1 och 2 samt i figur 1.

Tabell 1

Viktigaste mått hos den ”nyfödda” provdockan

| Mått | mm |
| --- | --- |
| A | Bakdel-hjässa | 345 |
| B | Bakdel-fotsula (med rakt ben) | 250 |
| C | Huvudets bredd | 105 |
| D | Huvudets djup | 125 |
| E | Axelbredd | 150 |
| F | Bröstvidd | 105 |
| G | Bröstdjup | 100 |
| H | Höftvidd | 105 |
| I | Tyngdpunkt från hjässa | 235 |

Mått

mm

A

Bakdel-hjässa

345

B

Bakdel-fotsula (med rakt ben)

250

C

Huvudets bredd

105

D

Huvudets djup

125

E

Axelbredd

150

F

Bröstvidd

105

G

Bröstdjup

100

H

Höftvidd

105

I

Tyngdpunkt från hjässa

235

Tabell 2

Viktfördelning hos den ”nyfödda” provdockan
   (1)

| Huvud och hals | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Bål | 1,1 kg |
| Armar | 0,5 kg |
| Ben | 1,1 kg |
| Total vikt | 3,4 kg |

Huvud och hals

0,7 kg

Bål

1,1 kg

Armar

0,5 kg

Ben

1,1 kg

Total vikt

3,4 kg

Figur 1

Kalibrering av spädbarnsdocka

Image

1.   AXELSTYVHET

| 1.1 | Placera provdockan på rygg på en vågrät yta och stöd bålen på en sida för att förhindra rörelse. (Figur 2) |
| --- | --- |

1.1

Placera provdockan på rygg på en vågrät yta och stöd bålen på en sida för att förhindra rörelse. (Figur 2)

| 1.2 | En belastning av 150 N vågrätt på en kolv med plan yta med diametern 40 mm anbringas i en riktning vinkelrätt mot provdockans längdaxel. Kolvens axel ska vara mitt på provdockans axel och intill punkt A på axeln (se figur 2). Intryckningen i sidled från första kontakt med armen ska vara mellan 30 och 50 mm. |
| --- | --- |

1.2

En belastning av 150 N vågrätt på en kolv med plan yta med diametern 40 mm anbringas i en riktning vinkelrätt mot provdockans längdaxel. Kolvens axel ska vara mitt på provdockans axel och intill punkt A på axeln (se figur 2). Intryckningen i sidled från första kontakt med armen ska vara mellan 30 och 50 mm.

| 1.3 | Upprepa på motsatt axel – med stödet på andra sidan. |
| --- | --- |

1.3

Upprepa på motsatt axel – med stödet på andra sidan.

2.   STYVHET I BENLEDER

| 2.1 | Provdockan placeras på rygg på en vågrät yta (figur 3) och de båda underbenen sammanbinds så att knänas insidor ligger mot varandra. |
| --- | --- |

2.1

Provdockan placeras på rygg på en vågrät yta (figur 3) och de båda underbenen sammanbinds så att knänas insidor ligger mot varandra.

| 2.2 | En lodrät last anbringas över knäna med en kolv med plan yta 35 mm × 95 mm med kolvens mittlinje över knänas högsta punkt. |
| --- | --- |

2.2

En lodrät last anbringas över knäna med en kolv med plan yta 35 mm × 95 mm med kolvens mittlinje över knänas högsta punkt.

| 2.3 | En tillräcklig kraft tillförs kolven för att böja höfterna tills kolvens yta är 85 mm över den stödjande ytan. Denna kraft ska vara mellan 30 och 70 N. Tillse att underbenen inte kommer i kontakt med någon del av ytan under provningen. |
| --- | --- |

2.3

En tillräcklig kraft tillförs kolven för att böja höfterna tills kolvens yta är 85 mm över den stödjande ytan. Denna kraft ska vara mellan 30 och 70 N. Tillse att underbenen inte kommer i kontakt med någon del av ytan under provningen.

3.   TEMPERATUR

Kalibreringen ska utföras vid en temperatur mellan 15 °C och 30 °C.

Figur 2

Image

Figur 3

Image

---

(1)  PVC-hudens tjocklek bör vara 1 + 0,5 mm

- 0

Densiteten bör vara 0,865 ± 0,1.

Tillägg 3

BESKRIVNING AV 18 MÅNADERS-PROVDOCKAN

1.   ALLMÄNT

1.1   Provdockans mått och vikter baseras på antropometrin hos ett halvt kroppsformat barn, 18 månader gammalt.

2.   KONSTRUKTION

2.1   Huvud

| 2.1.1 | Huvudet består av en halvfast skalle överdragen med en huvudhud. Skallen har en hålighet vilken medger montering av (tillval) mätutrustning. |
| --- | --- |

2.1.1

Huvudet består av en halvfast skalle överdragen med en huvudhud. Skallen har en hålighet vilken medger montering av (tillval) mätutrustning.

2.2   Hals

| 2.2.1 | Halsen består av tre delar: |
| --- | --- |

2.2.1

Halsen består av tre delar:

| 2.2.2 | En stång av massivt gummi. |
| --- | --- |

2.2.2

En stång av massivt gummi.

| 2.2.3 | En inställbar OC-led överst på gummistången, som medger rotation med inställbar friktion runt sidoaxeln. |
| --- | --- |

2.2.3

En inställbar OC-led överst på gummistången, som medger rotation med inställbar friktion runt sidoaxeln.

| 2.2.4 | En icke-inställbar sfärisk led längst ner på halsen. |
| --- | --- |

2.2.4

En icke-inställbar sfärisk led längst ner på halsen.

2.3   Bål

| 2.3.1 | Bålen består av ett plastskelett, överdraget med ett kött/hudsystem. Bålen har en hålighet framför skelettet och får en skumfyllning för att bröstkorgen ska uppnå rätt styvhet. Bålen har en hålighet på ryggsidan vilket medger montering av mätutrustning. |
| --- | --- |

2.3.1

Bålen består av ett plastskelett, överdraget med ett kött/hudsystem. Bålen har en hålighet framför skelettet och får en skumfyllning för att bröstkorgen ska uppnå rätt styvhet. Bålen har en hålighet på ryggsidan vilket medger montering av mätutrustning.

2.4   Buk

| 2.4.1 | Provdockans buk består av en enda deformerbar komponent som införs i öppningen mellan bröstkorgen och bäckenet. |
| --- | --- |

2.4.1

Provdockans buk består av en enda deformerbar komponent som införs i öppningen mellan bröstkorgen och bäckenet.

2.5   Ländryggrad

| 2.5.1 | Ländryggraden består av en gummistång som är monterad mellan bröstkorgens skelett och bäckenet. Ländryggradens styvhet förinställs med en metallvajer som går igenom gummistångens ihåliga kärna. |
| --- | --- |

2.5.1

Ländryggraden består av en gummistång som är monterad mellan bröstkorgens skelett och bäckenet. Ländryggradens styvhet förinställs med en metallvajer som går igenom gummistångens ihåliga kärna.

2.6   Bäcken

| 2.6.1 | Bäckenet är gjort av halvstyv plast och är gjuten i form av ett barns bäcken. Det är täckt med ett kött/hudsystem, som efterliknar kött/hud runt bäcken och bakdel. |
| --- | --- |

2.6.1

Bäckenet är gjort av halvstyv plast och är gjuten i form av ett barns bäcken. Det är täckt med ett kött/hudsystem, som efterliknar kött/hud runt bäcken och bakdel.

2.7   Höftled

| 2.7.1 | Höftleden sitter på den undre delen av bäckenet. Leden medger rotation runt en sidoaxel så väl som rotation runt en axel vinkelrätt mot sidoaxeln med hjälp av en kardanknut. Friktionen kan inställas i båda riktningar. |
| --- | --- |

2.7.1

Höftleden sitter på den undre delen av bäckenet. Leden medger rotation runt en sidoaxel så väl som rotation runt en axel vinkelrätt mot sidoaxeln med hjälp av en kardanknut. Friktionen kan inställas i båda riktningar.

2.8   Knäled

| 2.8.1 | Knäleden medger böjning och utsträckning av underbenet med inställbar friktion. |
| --- | --- |

2.8.1

Knäleden medger böjning och utsträckning av underbenet med inställbar friktion.

2.9   Axelled

| 2.9.1 | Axelleden är monterad på bröstkorgens skelett. Klickstopp medger placering av armen i två initiala lägen. |
| --- | --- |

2.9.1

Axelleden är monterad på bröstkorgens skelett. Klickstopp medger placering av armen i två initiala lägen.

2.10   Armbågsled

| 2.10.1 | Armbågsleden medger böjning och sträckning av underarmen. Klickstopp medger placering av underarmen i två initiala lägen. |
| --- | --- |

2.10.1

Armbågsleden medger böjning och sträckning av underarmen. Klickstopp medger placering av underarmen i två initiala lägen.

2.11   Montering av provdockan.

| 2.11.1 | Ryggvajern monteras i ländryggraden. |
| --- | --- |

2.11.1

Ryggvajern monteras i ländryggraden.

| 2.11.2 | Ländryggraden monteras i skelettet mellan bäckenet och bröstkorgens ryggrad. |
| --- | --- |

2.11.2

Ländryggraden monteras i skelettet mellan bäckenet och bröstkorgens ryggrad.

| 2.11.3 | Bukinsatsen monteras mellan bröstkorgen och bäckenet. |
| --- | --- |

2.11.3

Bukinsatsen monteras mellan bröstkorgen och bäckenet.

| 2.11.4 | Halsen monteras ovanpå bröstkorgen. |
| --- | --- |

2.11.4

Halsen monteras ovanpå bröstkorgen.

| 2.11.5 | Huvudet monteras ovanpå halsen med hjälp av en kopplingsplatta. |
| --- | --- |

2.11.5

Huvudet monteras ovanpå halsen med hjälp av en kopplingsplatta.

| 2.11.6 | Armarna och benen monteras. |
| --- | --- |

2.11.6

Armarna och benen monteras.

3.   HUVUDEGENSKAPER

3.1   Vikt

Tabell 1

Viktfördelning för 18-månaders-provdockan

| Komponent | Vikt (kg) |
| --- | --- |
| Huvud + hals | 2,73 |
| Bål | 5,06 |
| Överarm | 0,27 |
| Underarm | 0,25 |
| Lår | 0,61 |
| Underben | 0,48 |
| Total vikt | 11,01 |

Komponent

Vikt (kg)

Huvud + hals

2,73

Bål

5,06

Överarm

0,27

Underarm

0,25

Lår

0,61

Underben

0,48

Total vikt

11,01

3.2   Viktigaste mått

| 3.2.1 | De viktigaste måtten, grundade på figur 1 i denna bilaga (återges nedan), anges i tabell 2.

  Figur 1


  Provdockans viktigaste mått





  Tabell 2








  Nr | Mått | Värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rygg/lår till fram på knä | 239 |
| 2 | Rygg/lår till knäveck, sittande | 201 |
| 3 | Tyngdpunkt till säte | 193 |
| 4 | Bröstomkrets | 474 |
| 5 | Bröstdjup | 113 |
| 7 | Huvudets bredd | 124 |
| 8 | Huvudets längd | 160 |
| 9 | Höftomkrets, sittande | 510 |
| 10 | Höftomkrets, stående (visas ej) | 471 |
| 11 | Höftdjup, sittande | 125 |
| 12 | Höftvidd, sittande | 174 |
| 13 | Halsens bredd | 65 |
| 14 | Säte till armbåge | 125 |
| 15 | Axelbredd | 224 |
| 17 | Höjd, sittande | 495 (1) |
| 18 | Axelhöjd, sittande | 305 |
| 19 | Fotsula till knäveck, sittande | 173 |
| 20 | Kroppslängd (visas ej) | 820 (1) |
| 21 | Lårets höjd, sittande | 66 |

3.2.1

De viktigaste måtten, grundade på figur 1 i denna bilaga (återges nedan), anges i tabell 2.

Figur 1

Provdockans viktigaste mått

Image

Tabell 2

Nr

Mått

Värde (mm)

1

Rygg/lår till fram på knä

239

2

Rygg/lår till knäveck, sittande

201

3

Tyngdpunkt till säte

193

4

Bröstomkrets

474

5

Bröstdjup

113

7

Huvudets bredd

124

8

Huvudets längd

160

9

Höftomkrets, sittande

510

10

Höftomkrets, stående (visas ej)

471

11

Höftdjup, sittande

125

12

Höftvidd, sittande

174

13

Halsens bredd

65

14

Säte till armbåge

125

15

Axelbredd

224

17

Höjd, sittande

495 (1)

18

Axelhöjd, sittande

305

19

Fotsula till knäveck, sittande

173

20

Kroppslängd (visas ej)

820 (1)

21

Lårets höjd, sittande

66

4.   INSTÄLLNING AV LEDER

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | För att uppnå reproducerbara resultat med provdockorna är det mycket viktigt att inställa friktionen i de olika lederna, spänningen i ländryggraden och styvheten i bukinsatsen.
  Kontrollera att alla delar är oskadade innan dessa anvisningar följs. |
| --- | --- |

4.1.1

För att uppnå reproducerbara resultat med provdockorna är det mycket viktigt att inställa friktionen i de olika lederna, spänningen i ländryggraden och styvheten i bukinsatsen.

Kontrollera att alla delar är oskadade innan dessa anvisningar följs.

4.2   Ländryggrad

| 4.2.1 | Ländryggraden kalibreras innan den monteras in i provdockan. |
| --- | --- |

4.2.1

Ländryggraden kalibreras innan den monteras in i provdockan.

| 4.2.2 | Fäst ländryggradens undre monteringsplatta vid en anordning så att ländryggradens framsida kommer underst (se figur 2).

  Figur 2 |
| --- | --- |

4.2.2

Fäst ländryggradens undre monteringsplatta vid en anordning så att ländryggradens framsida kommer underst (se figur 2).

Figur 2

Image

| 4.2.3 | En nedåtriktad kraft av 250 N tillförs den övre monteringsplattan. Den resulterande förskjutningen nedåt ska registreras 1–2 sekunder efter kraftens anbringande och ska vara mellan 9 och 12 mm. |
| --- | --- |

4.2.3

En nedåtriktad kraft av 250 N tillförs den övre monteringsplattan. Den resulterande förskjutningen nedåt ska registreras 1–2 sekunder efter kraftens anbringande och ska vara mellan 9 och 12 mm.

4.3   Buk

| 4.3.1 | Bukinsatsen placeras på ett styvt block med samma längd och bredd som ländryggraden. Blockets tjocklek ska vara minst dubbelt så tjockt som ländryggraden (se figur 3). |
| --- | --- |

4.3.1

Bukinsatsen placeras på ett styvt block med samma längd och bredd som ländryggraden. Blockets tjocklek ska vara minst dubbelt så tjockt som ländryggraden (se figur 3).

| 4.3.2 | En initial belastning på 20 N ska anbringas. |
| --- | --- |

4.3.2

En initial belastning på 20 N ska anbringas.

| 4.3.3 | En konstant belastning på 50 N ska anbringas. |
| --- | --- |

4.3.3

En konstant belastning på 50 N ska anbringas.

| 4.3.4 | Bukinsatsens intryckning ska efter 2 minuter vara 12 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.3.4

Bukinsatsens intryckning ska efter 2 minuter vara 12 ± 2 mm.

Figur 3

Image

4.4   Inställning av halsen

| 4.4.1 | Den kompletta halsen, bestående av gummistången, den sfäriska undre leden och OC-leden, placeras mot en lodrät yta så att framsidan är riktad nedåt (figur 4).

  Figur 4 |
| --- | --- |

4.4.1

Den kompletta halsen, bestående av gummistången, den sfäriska undre leden och OC-leden, placeras mot en lodrät yta så att framsidan är riktad nedåt (figur 4).

Figur 4

Image

| 4.4.2 | En lodrät nedåtriktad kraft av 100 N anbringas på OC-ledens axel. OC-ledens läge ska uppvisa en förskjutning nedåt på 22 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.4.2

En lodrät nedåtriktad kraft av 100 N anbringas på OC-ledens axel. OC-ledens läge ska uppvisa en förskjutning nedåt på 22 ± 2 mm.

4.5   OC-led

| 4.5.1 | Montera den kompletta hals- och huvudenheten. |
| --- | --- |

4.5.1

Montera den kompletta hals- och huvudenheten.

| 4.5.2 | Placera bålen på rygg i horisontalplanet. |
| --- | --- |

4.5.2

Placera bålen på rygg i horisontalplanet.

| 4.5.3 | Dra åt bulten och spännmuttern genom huvudet och OC-leden med en skruvnyckel tills huvudet inte rör sig på grund av gravitationen. |
| --- | --- |

4.5.3

Dra åt bulten och spännmuttern genom huvudet och OC-leden med en skruvnyckel tills huvudet inte rör sig på grund av gravitationen.

4.6   Höft

| 4.6.1 | Montera låret utan underben på bäckenet. |
| --- | --- |

4.6.1

Montera låret utan underben på bäckenet.

| 4.6.2 | Placera låret i ett vågrätt läge. |
| --- | --- |

4.6.2

Placera låret i ett vågrätt läge.

| 4.6.3 | Öka den friktion som utövas på sidoaxeln tills låret inte kan röra sig på grund av gravitation. |
| --- | --- |

4.6.3

Öka den friktion som utövas på sidoaxeln tills låret inte kan röra sig på grund av gravitation.

| 4.6.4 | Placera låret i ett vågrätt läge, i sidoaxelns riktning. |
| --- | --- |

4.6.4

Placera låret i ett vågrätt läge, i sidoaxelns riktning.

| 4.6.5 | Öka friktionen i kardanknuten tills låret inte kan röra sig på grund av gravitation. |
| --- | --- |

4.6.5

Öka friktionen i kardanknuten tills låret inte kan röra sig på grund av gravitation.

4.7   Knä

| 4.7.1 | Montera underbenet på låret. |
| --- | --- |

4.7.1

Montera underbenet på låret.

| 4.7.2 | Placera lår och underben i ett vågrätt läge, med stöd under detta lår. |
| --- | --- |

4.7.2

Placera lår och underben i ett vågrätt läge, med stöd under detta lår.

| 4.7.3 | Dra åt inställningsmuttern vid knäet tills underbenet inte kan röra sig på grund av gravitation. |
| --- | --- |

4.7.3

Dra åt inställningsmuttern vid knäet tills underbenet inte kan röra sig på grund av gravitation.

4.8   Axlar

| 4.8.1 | Sträck ut underarmen och placera överarmen i det översta läge i vilket det kan klicka in. |
| --- | --- |

4.8.1

Sträck ut underarmen och placera överarmen i det översta läge i vilket det kan klicka in.

| 4.8.2 | Klicklägena i axeln ska underhållas eller bytas om armen inte kvarstår i detta läge. |
| --- | --- |

4.8.2

Klicklägena i axeln ska underhållas eller bytas om armen inte kvarstår i detta läge.

4.9   Armbåge

| 4.9.1 | Placera överarmen i det understa läge i vilket det kan klicka in och underarmen i det översta klickläget |
| --- | --- |

4.9.1

Placera överarmen i det understa läge i vilket det kan klicka in och underarmen i det översta klickläget

| 4.9.2 | Klicklägena i armbågen ska underhållas eller bytas om underarmen inte kvarstår i detta läge. |
| --- | --- |

4.9.2

Klicklägena i armbågen ska underhållas eller bytas om underarmen inte kvarstår i detta läge.

5.   MÄTUTRUSTNING

5.1   Allmänt

| 5.1.1 | Trots att 18 månaders-provdockan är förberedd för ett antal givare är den standardutrustad med ersättningsanordning med samma storlek och vikt. |
| --- | --- |

5.1.1

Trots att 18 månaders-provdockan är förberedd för ett antal givare är den standardutrustad med ersättningsanordning med samma storlek och vikt.

| 5.1.2 | Kalibrerings- och mätförfarandet ska grundas på den internationella standarden ISO 6487:(1980). |
| --- | --- |

5.1.2

Kalibrerings- och mätförfarandet ska grundas på den internationella standarden ISO 6487:(1980).

5.2   Installation av accelerometern i bröstkorgen

| 5.2.1 | Accelerometern ska monteras i håligheten i bröstkorgen. Detta görs från provdockans ryggsida. |
| --- | --- |

5.2.1

Accelerometern ska monteras i håligheten i bröstkorgen. Detta görs från provdockans ryggsida.

5.3   Indikering av bukinträngning

| 5.3.1 | Förekomst eller avsaknad av bukinträngning ska bedömas med höghastighetsfotografering. |
| --- | --- |

5.3.1

Förekomst eller avsaknad av bukinträngning ska bedömas med höghastighetsfotografering.

---

(1)  Provdockans bakdel, rygg och huvud vilar mot en lodrät yta.

---

BILAGA 9

ISLAGSPROV MOT EN BARRIÄR FRAMIFRÅN

1.   Installationer, förfaranden och mätinstrument

1.1   Provningsplats

Provningsområdet ska vara tillräckligt stort för att ge plats åt framkörningsbana, barriär och de tekniska installationer som krävs för provningen. Den sista delen av banan, minst 5 m före barriären, ska vara horisontell, plan och jämn.

1.2   Barriär

Barriären består av ett armerat betongblock som är minst 3 m brett framtill och minst 1,5 m högt. Tjockleken ska vara sådan att vikten är minst 70 ton. Den främre ytan ska vara lodrät, vinkelrät mot framkörningsbanan och täckt med plywoodskivor i gott skick med tjockleken 20 ± 1 mm. Barriären ska antingen vara förankrad i marken eller placerad på marken med, om så krävs, extra stoppanordningar för att begränsa dess förskjutning. En barriär med andra egenskaper som ger resultat som är minst lika avgörande får också användas.

1.3   Fordonets framdrivning

Fordonet ska i islagsögonblicket inte längre påverkas av någon(ra) yttre styr- eller framdrivningsanordning(ar). Det ska träffa hindret i en bana vinkelrät mot islagsväggen. Den största tillåtna sidoavvikelse som tillåts mellan den vertikala mittlinjen för fordonets front och islagsväggens vertikala mittlinje är ± 30 cm.

1.4   Fordonets skick

| 1.4.1 | Fordonet ska under provningen vara försett med samtliga de normala delar och utrustningsenheter som ingår i dess tjänstevikt eller vara i ett sådant skick att det uppfyller detta krav när det gäller delar och utrustning i passagerarutrymmet samt viktfördelningen i fordonet som helhet i bruksskick. |
| --- | --- |

1.4.1

Fordonet ska under provningen vara försett med samtliga de normala delar och utrustningsenheter som ingår i dess tjänstevikt eller vara i ett sådant skick att det uppfyller detta krav när det gäller delar och utrustning i passagerarutrymmet samt viktfördelningen i fordonet som helhet i bruksskick.

| 1.4.2 | Om fordonet drivs med externa anordningar ska bränslesystemet vara fyllt till minst 90 % av sin volym med icke-antändbar vätska, som har ungefär samma densitet och viskositet som det bränsle som normalt används. Samtliga andra system (bromsvätskebehållare, kylare, osv.) ska vara tomma. |
| --- | --- |

1.4.2

Om fordonet drivs med externa anordningar ska bränslesystemet vara fyllt till minst 90 % av sin volym med icke-antändbar vätska, som har ungefär samma densitet och viskositet som det bränsle som normalt används. Samtliga andra system (bromsvätskebehållare, kylare, osv.) ska vara tomma.

| 1.4.3 | Om fordonet drivs av sin egen motor ska bränsletanken vara fylld till minst 90 %. Samtliga andra system ska vara fyllda. |
| --- | --- |

1.4.3

Om fordonet drivs av sin egen motor ska bränsletanken vara fylld till minst 90 %. Samtliga andra system ska vara fyllda.

| 1.4.4 | Om tillverkaren så begär kan den tekniska tjänst som ansvarar för provningen tillåta att samma fordon som används vid provning enligt andra föreskrifter (däribland prov som kan påverka konstruktionen) även får användas vid de provningar som föreskrivs i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.4.4

Om tillverkaren så begär kan den tekniska tjänst som ansvarar för provningen tillåta att samma fordon som används vid provning enligt andra föreskrifter (däribland prov som kan påverka konstruktionen) även får användas vid de provningar som föreskrivs i dessa föreskrifter.

1.5   Islagshastighet

Islagshastigheten ska vara 50 + 0/– 2 km/tim. Om provningen utförs vid högre islagshastighet och fordonet uppfyller de krav som uppställts ska emellertid provningen anses ha lett till godkännande.

1.6   Mätinstrument

Noggrannheten hos det instrument som används för att registrera hastigheten enligt punkt 1.5 ska ligga inom 1 %.

---

BILAGA 10

PROVNINGSFÖRFARANDE VID ISLAG BAKIFRÅN

1.   Installeringar, förfaranden och mätinstrument

1.1   Provningsplats

Provningsområdet ska vara tillräckligt stort för att rymma provkroppens framdrivningssystem och för att tillåta förskjutning av fordonet efter islaget samt installering av provningsutrustningen. Den del i vilken fordonet träffas och förskjutning uppstår ska vara horisontell. (Lutningen ska vara mindre än 3 % uppmätt på en sträcka av en meter.)

1.2   Provkropp

| 1.2.1 | Provkroppen ska vara av stål och ha en stabil konstruktion. |
| --- | --- |

1.2.1

Provkroppen ska vara av stål och ha en stabil konstruktion.

| 1.2.2 | Islagsytan ska vara plan och minst 2 500 mm bred och 800 mm hög. Dess kanter ska vara rundade med en krökningsradie av mellan 40 och 50 mm. Den ska vara klädd med ett lager plywood med tjockleken 20 ± 1 mm. |
| --- | --- |

1.2.2

Islagsytan ska vara plan och minst 2 500 mm bred och 800 mm hög. Dess kanter ska vara rundade med en krökningsradie av mellan 40 och 50 mm. Den ska vara klädd med ett lager plywood med tjockleken 20 ± 1 mm.

| 1.2.3 | I sammanstötningsögonblicket ska följande krav vara uppfyllda:






  1.2.3.1 | Islagsytan ska vara lodrät och vinkelrät mot det träffade fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- | --- |

1.2.3

I sammanstötningsögonblicket ska följande krav vara uppfyllda:

1.2.3.1

Islagsytan ska vara lodrät och vinkelrät mot det träffade fordonets längsgående mittplan.

| 1.2.3.2 | Provkroppens rörelseriktning ska i huvudsak vara vågrät och parallell med det träffade fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

1.2.3.2

Provkroppens rörelseriktning ska i huvudsak vara vågrät och parallell med det träffade fordonets längsgående mittplan.

| 1.2.3.3 | Den största sidoavvikelse som tillåts mellan slagkroppsytans lodräta mittplan och det träffade fordonets längsgående mittplan ska vara 300 mm. Dessutom ska den träffande ytan sträcka sig över det träffade fordonets hela bredd, |
| --- | --- |

1.2.3.3

Den största sidoavvikelse som tillåts mellan slagkroppsytans lodräta mittplan och det träffade fordonets längsgående mittplan ska vara 300 mm. Dessutom ska den träffande ytan sträcka sig över det träffade fordonets hela bredd,

| 1.2.3.4 | Avståndet mellan marken och slagytans underkant ska vara 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4

Avståndet mellan marken och slagytans underkant ska vara 175 ± 25 mm.

1.3   Provkroppens framdrivning

Slagkroppen ska antingen vara fastsatt på en vagn (rörlig barriär) eller vara en del av en pendel.

1.4   Särskilda villkor som tillämpas när en rörlig barriär används

| 1.4.1 | Om provkroppen är fastsatt på en vagn (rörlig barriär) med en fastspänningsanordning ska denna vara fast och inte deformeras vid islag. Vagnen ska i islagsögonblicket kunna röra sig fritt och inte längre vara utsatt för påverkan från framdrivningsanordningen. |
| --- | --- |

1.4.1

Om provkroppen är fastsatt på en vagn (rörlig barriär) med en fastspänningsanordning ska denna vara fast och inte deformeras vid islag. Vagnen ska i islagsögonblicket kunna röra sig fritt och inte längre vara utsatt för påverkan från framdrivningsanordningen.

| 1.4.2 | Provkroppens och vagnens sammanlagda vikt ska vara 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.4.2

Provkroppens och vagnens sammanlagda vikt ska vara 1 100 ± 20 kg.

1.5   Särskilda villkor som tillämpas när en pendel används

| 1.5.1 | Avståndet mellan islagytans mitt och pendelns rotationsaxel får inte vara mindre än 5 m |
| --- | --- |

1.5.1

Avståndet mellan islagytans mitt och pendelns rotationsaxel får inte vara mindre än 5 m

| 1.5.2 | Provkroppen ska vara fritt upphängd i fasta armar på vilka den är fast förankrad. En pendel som är utformad på detta sätt ska vara i stort sett oförmögen att deformeras av islaget. |
| --- | --- |

1.5.2

Provkroppen ska vara fritt upphängd i fasta armar på vilka den är fast förankrad. En pendel som är utformad på detta sätt ska vara i stort sett oförmögen att deformeras av islaget.

| 1.5.3 | En stoppanordning ska ingå i pendeln för att förhindra ett andra islag av provkroppen i provfordonet. |
| --- | --- |

1.5.3

En stoppanordning ska ingå i pendeln för att förhindra ett andra islag av provkroppen i provfordonet.

| 1.5.4 | I islagsögonblicket ska hastigheten hos mitten av pendelns slagyta vara mellan 30 och 32 km/tim. |
| --- | --- |

1.5.4

I islagsögonblicket ska hastigheten hos mitten av pendelns slagyta vara mellan 30 och 32 km/tim.

| 1.5.5 | Den reducerade massan ”mr” vid mitten av pendelns slagyta anges, som en funktion av den totala massan ”m”, av avståndet ”a” (1) mellan slagytans mittpunkt och rotationsaxeln och av avståndet ”l” mellan tyngdpunkten och rotationsaxeln, av följande funktion: |
| --- | --- |

1.5.5

Den reducerade massan ”mr” vid mitten av pendelns slagyta anges, som en funktion av den totala massan ”m”, av avståndet ”a” (1) mellan slagytans mittpunkt och rotationsaxeln och av avståndet ”l” mellan tyngdpunkten och rotationsaxeln, av följande funktion:

Formula

| 1.5.6 | Den reducerade massan ska vara 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.5.6

Den reducerade massan ska vara 1 100 ± 20 kg.

1.6   Allmänna villkor avseende provkroppens massa och hastighet

Om provningen utförs med en islagshastighet som är högre än den som föreskrivs i punkt 1.5.4 eller med en vikt som är större än den som föreskrivs i punkterna 1.5.3 eller 1.5.6 och fordonet uppfyllt de föreskrivna kraven ska provningen anses ha lett till godkännande.

1.7   Fordonets skick vid provningen

Fordonet ska under provningen vara försett med samtliga de normala delar och utrustningsenheter som ingår i dess tjänstevikt eller vara i ett sådant skick att det uppfyller detta krav i fråga om viktfördelningen i fordonet som helhet i bruksskick.

1.8   Det kompletta fordonet med fasthållningsanordningen för barn installerad enligt monteringsanvisningarna ska placeras på en hård, plan och jämn yta med handbromsen lossad och med växeln i neutralläge. Mer än en fasthållningsanordning för barn kan provas vid samma islagsprovning.

---

(1)  Avståndet ”a” är lika med längden på den synkrona pendel som beaktas.

---

BILAGA 11

Tilläggsförankringar som krävs för att montera fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” i motorfordon

| 1. | Denna bilaga gäller endast tilläggsförankringar för montering av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” eller stänger och andra särskilda föremål som används för att förankra fasthållningsanordningar för barn i karosseriet oavsett om förankringar enligt föreskrifter nr 14 används eller inte. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga gäller endast tilläggsförankringar för montering av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”semiuniversal” eller stänger och andra särskilda föremål som används för att förankra fasthållningsanordningar för barn i karosseriet oavsett om förankringar enligt föreskrifter nr 14 används eller inte.

| 2. | Förankringarna ska fastställas av tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn och uppgifter ska lämnas för godkännande av den tekniska tjänst som utför provningarna.
  Den tekniska tjänsten får beakta den information som erhålls från fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Förankringarna ska fastställas av tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn och uppgifter ska lämnas för godkännande av den tekniska tjänst som utför provningarna.

Den tekniska tjänsten får beakta den information som erhålls från fordonstillverkaren.

| 3. | Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska tillhandahålla erforderliga delar för montering av förankringarna och en särskild ritning för varje fordon som utvisar deras exakta placering. |
| --- | --- |

3.

Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska tillhandahålla erforderliga delar för montering av förankringarna och en särskild ritning för varje fordon som utvisar deras exakta placering.

| 4. | Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska ange om de förankringar som krävs för att montera skyddet i bilkonstruktionen överensstämmer med placerings- och hållfasthetskraven i punkt 3 och följande i den rekommendation som ges till de regeringar som avser att anta specifika krav för förankringar för de fasthållningsanordningar för barn som används i personbilar (1) |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn ska ange om de förankringar som krävs för att montera skyddet i bilkonstruktionen överensstämmer med placerings- och hållfasthetskraven i punkt 3 och följande i den rekommendation som ges till de regeringar som avser att anta specifika krav för förankringar för de fasthållningsanordningar för barn som används i personbilar (1)

---

(1)  Se texten i föreskrifter nr 16.

---

BILAGA 12

Image

---

BILAGA 13

STANDARDISERAT SÄKERHETSBÄLTE

| 1. | Det säkerhetsbälte som används vid den dynamiska provningen och för kravet om maximal längd ska vara tillverkat enligt en av de två konfigurationer som visas i figur 1. Dessa är ett trepunktsbälte med upprullningsdon och ett fast tvåpunktsbälte. |
| --- | --- |

1.

Det säkerhetsbälte som används vid den dynamiska provningen och för kravet om maximal längd ska vara tillverkat enligt en av de två konfigurationer som visas i figur 1. Dessa är ett trepunktsbälte med upprullningsdon och ett fast tvåpunktsbälte.

| 2. | Trepunktsbältet med upprullningsdon har följande fasta delar: ett upprullningsdon (R), en stolpbygel (P), två förankringspunkter (A1 och A2, se figur 1) och en mittdel (N, i detalj i figur 3). Upprullningsdonet ska i fråga om upprullningskraft uppfylla kraven i föreskrifter nr 16. Upprullningsdonets rulldiameter är 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

Trepunktsbältet med upprullningsdon har följande fasta delar: ett upprullningsdon (R), en stolpbygel (P), två förankringspunkter (A1 och A2, se figur 1) och en mittdel (N, i detalj i figur 3). Upprullningsdonet ska i fråga om upprullningskraft uppfylla kraven i föreskrifter nr 16. Upprullningsdonets rulldiameter är 33 ± 0,5 mm.

| 3. | Bältet med upprullningsdon ska monteras i de förankringar i provningssätet som beskrivs i tilläggen 1och 4 till bilaga 6 enligt följande: | Bältesförankring A1 ska monteras i vagnsförankring B0 (yttre). |
| --- | --- | --- |

3.

Bältet med upprullningsdon ska monteras i de förankringar i provningssätet som beskrivs i tilläggen 1och 4 till bilaga 6 enligt följande:

Bältesförankring A1 ska monteras i vagnsförankring B0 (yttre).

| | Bältesförankring A2 ska monteras i vagnsförankring A (inre). |
| --- | --- |

Bältesförankring A2 ska monteras i vagnsförankring A (inre).

| | Bältets stolpbygel P ska monteras i vagnsförankring C. |
| --- | --- |

Bältets stolpbygel P ska monteras i vagnsförankring C.

| | Bältets upprullningsdon R ska monteras i vagnsförankringen så att rullens mittlinje placeras på Re. |
| --- | --- |

Bältets upprullningsdon R ska monteras i vagnsförankringen så att rullens mittlinje placeras på Re.

Värdet för X i figur 1 är 200 ± 5 mm. Den effektiva bandlängden mellan A1 och mittlinjen för upprullningsdonets rulle Re (när banddelen är helt utdragen, inkl. den minsta längden av 150 mm för provning i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal”) ska vara 2 820 ± 5 mm, uppmätt i en rät linje utan belastning och på en horisontell yta varvid denna längd får ökas för provning i kategorin ”begränsad”, och för alla kategorier ska det, sedan fasthållningsanordningen för barn installerats, finnas minst 150 mm bandlängd på upprullningsdonets rulle.

| 4. | Bältets bandkrav ska vara som följer:







  Material: polyester spinnblack | — | bredd: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Bältets bandkrav ska vara som följer:

Material: polyester spinnblack

—

bredd:

48 ± 2 mm vid 10 000 N

| — | tjocklek: |
| --- | --- |

—

tjocklek:

1,0 ± 0,2 mm

| — | förlängning: |
| --- | --- |

—

förlängning:

8 ± 2 % vid 10 000 N

| 5. | Det fasta tvåpunktsbälte som visas i figur 1 består av två standardiserade förankringsplattor såsom visas i figur 2 och ett band som uppfyller kraven i punkt 4. |
| --- | --- |

5.

Det fasta tvåpunktsbälte som visas i figur 1 består av två standardiserade förankringsplattor såsom visas i figur 2 och ett band som uppfyller kraven i punkt 4.

| 6. | Tvåpunktsbältets förankringsplattor ska monteras i vagnsförankringarna A och B. Värdet Y i figur 1 är 1 300 ± 5 mm. Detta är det största kravet i fråga om längd för typgodkännande av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” med tvåpunktsbälte (se punkt 6.1.9). |
| --- | --- |

6.

Tvåpunktsbältets förankringsplattor ska monteras i vagnsförankringarna A och B. Värdet Y i figur 1 är 1 300 ± 5 mm. Detta är det största kravet i fråga om längd för typgodkännande av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” med tvåpunktsbälte (se punkt 6.1.9).

Figur 1

Standardkonfigurationer för säkerhetsbälte

Image

Figur 2

Typisk standardiserad förankringsplatta

Mått i mm

Image

Figur 3

Mittdelen av ett standardiserat bältes konfiguration

Mått i mm

Image

Figur 4

Stolpbygel

Image

---

BILAGA 14

TYPGODKÄNNANDESCHEMA (FLÖDESSCHEMA ISO 9002:2000)

Image

Anmärkningar:

| (0) | Eller en standard som motsvarar denna med tillåten uteslutning av de krav som rör utformning och utveckling under punkt 7.3, ”kundtillfredsställelse och ständiga förbättringar”. |
| --- | --- |

(0)

Eller en standard som motsvarar denna med tillåten uteslutning av de krav som rör utformning och utveckling under punkt 7.3, ”kundtillfredsställelse och ständiga förbättringar”.

| (1) | Dessa provningar ska utföras av den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

(1)

Dessa provningar ska utföras av den tekniska tjänsten.

| (2) | Myndighetens eller den tekniska tjänstens besök hos tillverkaren för inspektion och uttag av slumpmässiga stickprov (PÖ = produktionsöverensstämmelse)






  a) | om det inte finns ISO 9002:2000: två gånger om året |
| --- | --- | --- |

(2)

Myndighetens eller den tekniska tjänstens besök hos tillverkaren för inspektion och uttag av slumpmässiga stickprov (PÖ = produktionsöverensstämmelse)

a)

om det inte finns ISO 9002:2000: två gånger om året

| b) | om det finns ISO 9002:2000: en gång om året. |
| --- | --- |

b)

om det finns ISO 9002:2000: en gång om året.

| (3) | Provningar i enlighet med bilaga 16






  a) | om det inte finns ISO 9002:2000:






  i) | utförda av myndighet eller teknisk tjänst under besöket enligt fotnot 2a |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Provningar i enlighet med bilaga 16

a)

om det inte finns ISO 9002:2000:

i)

utförda av myndighet eller teknisk tjänst under besöket enligt fotnot 2a

| ii) | utförda av tillverkaren mellan besöken enligt fotnot 2b |
| --- | --- |

ii)

utförda av tillverkaren mellan besöken enligt fotnot 2b

| b) | om det finns ISO 9002:2000: utförda av tillverkaren, där förfarandet kontrolleras under ett besök enligt fotnot 2b. |
| --- | --- |

b)

om det finns ISO 9002:2000: utförda av tillverkaren, där förfarandet kontrolleras under ett besök enligt fotnot 2b.

---

BILAGA 15

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

De förklarande anmärkningarna i denna bilaga avser tolkningssvårigheter i samband med föreskrifterna. De är avsedda som riktlinjer för den tekniska tjänst som utför provningarna.

Punkt 2.10.1

En snabbjusteringsanordning kan också vara en anordning med roterande axel och fjäder såsom ett upprullningsdon med en manuell lossning. Inställningsanordningen ska provas enligt kraven i punkterna 7.2.2.5 och 7.2.3.1.3.

Punkt 2.19.2

En fasthållningsanordning i kategorin ”semiuniversal” som specificeras för montering i baksätet på fordon av både sedan- och stationsvagnstyperna för vilka hela bältesenheten är identiska utgör en ”typ”.

Punkt 2.19.3

Betydelsen av förändringar av mått och/eller sitsens vikt, stoppning eller kollisionsskydd och energiupptagande egenskaper eller materialets färg ska beaktas vid bedömning av huruvida en ny typ skapats.

Punkterna 2.19.4. och 2.19.5

Dessa punkter ska inte gälla säkerhetsbälten som separat godkänts enligt föreskrifter nr 16 vilket krävs för att förankra fasthållningsanordningen för barn i fordonet eller hålla fast barnet.

Punkt 6.1.2

För bakåtvända fasthållningsanordningar för barn säkerställs rätt placering av fasthållningsanordningens överkant i förhållande till barnprovdockans huvud genom att den största provdocka för vilken anordningen är avsedd monteras i det mest tillbakalutade läget och att en vågrät linje i ögonhöjd passerar under fasthållningsanordningens överkant kontrolleras.

Punkt 6.1.8

Kravet på 150 mm gäller även babyliftar.

Punkt 6.2.4

Gränsvärdet för godtagbar rörelse av axelbandet är att den undre kanten av axeldelen på det standardiserade säkerhetsbältet inte ska vara lägre än provdockans armbåge då provdockan rört sig som mest framåt.

Punkt 6.2.9

Det underförstås att detta också gäller de anordningar som har en sådan spärranordning även om det inte krävs för denna grupp. På så sätt kan provningen tillämpas på en anordning endast för grupp 2, men med föreskriven kraft, dvs. två gånger vikten för en provdocka i grupp 1.

Punkt 7.1.3

Vältningsprovningen ska utföras med samma installationsförfarande och parametrar som de som anges för den dynamiska provningen.

Punkt 7.1.3.1

Det är inte tillåtet att stoppa riggen vid vältning.

Punkt 7.1.4.2.2

Lydelsen i denna punkt avser de accelerationer som utgör dragbelastningar i provdockans ryggrad.

Punkt 7.1.4.1.3.1

Synliga tecken på inträngning innebär inträngning i bukinsatsens modellera (under tryck från fasthållningsanordningen) men inte böjning av leran utan den komprimering i horisontell riktning som kan framkallas av vanlig böjning av ryggraden. Se även tolkningen av punkt 6.2.4.

Punkt 7.2.1.5

Den första meningen uppfylls om provdockans hand kan nå låsbeslaget.

Punkt 7.2.2.1

Denna ska användas för att säkerställa att separat godkända bandstyrningar enkelt ska kunna fästas och tas loss.

Punkt 7.2.4.1.1

Två band krävs. Mät det första bandets brottsbelastning. Mät bredden på det andra bandet vid 75 % av denna belastning.

Punkt 7.2.4.4

De föremål som kan tas isär eller träs ur och då felaktig hopsättning är trolig för en ovan användare kan ge upphov till en farlig konfiguration ska inte tillåtas.

Punkt 8.1.2.2

”Fastsatt i sätet” innebär det provningssäte som föreskrivs i bilaga 6. ”Specifika anordningar kan” innebär att en ”specifik” fasthållningsanordning normalt ska provas med avseende på vältning när den är installerad på provningssätet men att provning i fordonssätet är tillåten.

Punkt 8.2.2.1.1

”Med beaktande av normala användningsförhållanden” innebär att denna provning bör utföras med fasthållningsanordningen monterad i provningssätet eller fordonssätet men utan provdocka.

Provdockan ska endast användas för att inställa inställningsanordningen. I första hand ska banden inställas enligt punkterna 8.1.3.6.3.2 eller 8.1.3.6.3.3 (den som är tillämplig). Provningen ska sedan utföras efter det att provdockan avlägsnats.

Punkt 8.2.5.2.6

Denna punkt ska inte gälla de bandstyrningar som är separat godkända enligt dessa föreskrifter.

---

BILAGA 16

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   Provningar

Fasthållningsanordningarna för barn ska visa att de överensstämmer med de krav på vilka följande provningar är grundade:

1.1   Kontroll av låströskel och nödlåsande upprullningsdons hållbarhet

Enligt villkoren i punkt 8.2.4.3 i ogynnsammast tänkbara riktning efter att ha genomgått den hållbarhetsprovning som i punkterna 8.2.4.2, 8.2.4.4 och 8.2.4.5 beskrivs som ett krav i punkt 7.2.3.2.6.

1.2   Kontroll av automatiskt låsande upprullningsdons hållbarhet

Enligt villkoren i punkt 8.2.4.2 kompletterade med provningarna i punkterna 8.2.4.4 och 8.2.4.5 såsom ett krav i punkt 7.2.3.1.3.

1.3   Provning av bandens hållfasthet efter konditionering

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.2.4.2 efter konditionering enligt bestämmelserna i punkterna 8.2.5.2.1 till 8.2.5.2.5.

1.3.1   Provning av bandens hållfasthet efter nötning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.2.4.2 efter konditionering enligt bestämmelserna i punkt 8.2.5.2.6.

1.4   Mikroglidprovning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 8.2.3 i dessa föreskrifter.

1.5   Energiupptagning

Enligt villkoren som beskrivs i punkt 7.1.2 i dessa föreskrifter.

1.6   Kontroll av prestandakrav för fasthållningsanordningar för barn när de genomgår lämplig dynamisk provning

Enligt villkoren i punkt 8.1.3 med ett låsbeslag som förkonditionerats enligt bestämmelserna i punkt 7.2.1.7 så att tillämpliga bestämmelser i punkterna 7.1.4 (totala prestanda för fasthållningsanordningen för barn) och 7.2.1.8.1 (ett låsbeslags prestanda under belastning) uppfylls.

1.7   Temperaturprovning

Enligt de villkor som beskrivs i punkt 7.1.5 i dessa föreskrifter.

2.   Provningsfrekvens och resultat

2.1   Provningsfrekvensen enligt kraven i punkterna 1.1–1.5 och 1.7 ska styras av statistik och vara slumpmässigt grundad i enlighet med något av de normala förfarandena för kvalitetsövervakning och ska utföras minst en gång om året.

2.2   Minimivillkor för kontroll av överensstämmelse för fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal”, ”semiuniversal” och ”begränsad” med avseende på den dynamiska provningen enligt punkt 1.6.

Innehavaren av ett typgodkännande ska efter överenskommelse med berörda myndigheter övervaka kontrollen av överensstämmelse med metoden för kontroll av sats (punkt 2.2.1) eller med metoden för fortlöpande kontroll (punkt 2.2.2).

2.2.1   Kontroll av tillverkningssats för fasthållningsanordningar för barn

| 2.2.1.1 | Innehavaren av ett typgodkännande ska indela fasthållningsanordningarna för barn i satser som är så enhetliga som möjligt i fråga om de råvaror eller halvfabrikat som används vid deras tillverkning (olika färger på hölje, olika utformningar av sele) och i fråga om tillverkningsförhållandena. Antalet i en sats får inte överstiga 5 000 enheter.
  Med berörda myndigheters samtycke kan provningarna utföras av den tekniska tjänsten eller på typgodkännandeinnehavarens ansvar. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Innehavaren av ett typgodkännande ska indela fasthållningsanordningarna för barn i satser som är så enhetliga som möjligt i fråga om de råvaror eller halvfabrikat som används vid deras tillverkning (olika färger på hölje, olika utformningar av sele) och i fråga om tillverkningsförhållandena. Antalet i en sats får inte överstiga 5 000 enheter.

Med berörda myndigheters samtycke kan provningarna utföras av den tekniska tjänsten eller på typgodkännandeinnehavarens ansvar.

| 2.2.1.2 | Ur varje sats ska ett prov tas i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.1.4. Provet får tas innan satsen är fullständig, förutsatt att provet ingår i en sats som till minst 20 % består av den slutgiltiga satsmängden. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Ur varje sats ska ett prov tas i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.1.4. Provet får tas innan satsen är fullständig, förutsatt att provet ingår i en sats som till minst 20 % består av den slutgiltiga satsmängden.

| 2.2.1.3 | Egenskaperna hos fasthållningsanordningarna för barn och det antal dynamiska provningar som ska utföras anges i punkt 2.2.1.4. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Egenskaperna hos fasthållningsanordningarna för barn och det antal dynamiska provningar som ska utföras anges i punkt 2.2.1.4.

| 2.2.1.4 | För att godtas ska en sats fasthållningsanordningar för barn uppfylla följande villkor:










  Antal i satsen | Antal prov/egenskaper hos anordningar | Kombinerat antal prov | Kriterier för godtagande | Kriterier för förkastande | Grad av kontroll |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | 1:a = 1MH | 1 | 0 | — | Normal |
| 2:a = 1 MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1:a = 1MH + 1LH | 2 | 0 | 2 | Normal |
| 2:a = 1MH + 1LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | 1:a = 2MH | 2 | 0 | 2 | Skärpt |
| 2:a = 2MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1:a = 2MH + 2LH | 4 | 0 | 2 | Skärpt |
| 2:a = 2MH + 2LH | 8 | 1 | 2 |
| MH betecknar en hårdare konfiguration (de sämsta resultat som uppnåtts för ett typgodkännande eller en utökning av ett typgodkännande).
  LH betecknar en mindre hård konfiguration. |

2.2.1.4

För att godtas ska en sats fasthållningsanordningar för barn uppfylla följande villkor:

Antal i satsen

Antal prov/egenskaper hos anordningar

Kombinerat antal prov

Kriterier för godtagande

Kriterier för förkastande

Grad av kontroll

N < 500

1:a = 1MH

1

0

—

Normal

2:a = 1 MH

2

1

2

500 < N < 5 000

1:a = 1MH + 1LH

2

0

2

Normal

2:a = 1MH + 1LH

4

1

2

N < 500

1:a = 2MH

2

0

2

Skärpt

2:a = 2MH

4

1

2

500 < N < 5 000

1:a = 2MH + 2LH

4

0

2

Skärpt

2:a = 2MH + 2LH

8

1

2

MH betecknar en hårdare konfiguration (de sämsta resultat som uppnåtts för ett typgodkännande eller en utökning av ett typgodkännande).

LH betecknar en mindre hård konfiguration.

Denna dubbla provtagningsplan fungerar enligt följande:

| | Om det första provet vid en normal kontroll inte innehåller några defekta enheter godtas satsen utan att ett andra prov provas. Om den innehåller två defekta enheter förkastas satsen. Om den innehåller en defekt enhet tas ett andra prov varvid det är det ackumulerade antalet som ska uppfylla villkoret i kolumn 5 i ovanstående tabell. |
| --- | --- |

Om det första provet vid en normal kontroll inte innehåller några defekta enheter godtas satsen utan att ett andra prov provas. Om den innehåller två defekta enheter förkastas satsen. Om den innehåller en defekt enhet tas ett andra prov varvid det är det ackumulerade antalet som ska uppfylla villkoret i kolumn 5 i ovanstående tabell.

| | Det sker en övergång från normal kontroll till skärpt kontroll om två av fem på varandra följande satser förkastas. Den normala kontrollen återupptas om fem på varandra följande satser godtas. |
| --- | --- |

Det sker en övergång från normal kontroll till skärpt kontroll om två av fem på varandra följande satser förkastas. Den normala kontrollen återupptas om fem på varandra följande satser godtas.

| | Om någon sats förkastas anses tillverkningen brista i överensstämmelse och satsen får inte frisläppas. |
| --- | --- |

Om någon sats förkastas anses tillverkningen brista i överensstämmelse och satsen får inte frisläppas.

| | Om två på varandra följande satser som genomgått den skärpta kontrollen förkastas ska bestämmelserna i punkt 13 tillämpas. |
| --- | --- |

Om två på varandra följande satser som genomgått den skärpta kontrollen förkastas ska bestämmelserna i punkt 13 tillämpas.

| 2.2.1.5 | Kontroll av överensstämmelse hos fasthållningsanordningar för barn utförs med början i den sats som tillverkats efter den första sats som genomgått godkännande av tillverkningen. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Kontroll av överensstämmelse hos fasthållningsanordningar för barn utförs med början i den sats som tillverkats efter den första sats som genomgått godkännande av tillverkningen.

| 2.2.1.6 | De provningsresultat som beskrivs i punkt 2.2.1.4 får inte överstiga L, där L är det gränsvärde som föreskrivs för varje typgodkännandeprovning. |
| --- | --- |

2.2.1.6

De provningsresultat som beskrivs i punkt 2.2.1.4 får inte överstiga L, där L är det gränsvärde som föreskrivs för varje typgodkännandeprovning.

2.2.2   Fortlöpande kontroll

| 2.2.2.1 | Innehavaren av ett typgodkännande ska vara skyldig att på statistisk grund och genom provtagning utföra en fortlöpande kvalitetskontroll av sin tillverkningsprocess. Med berörda myndigheters samtycke kan provningarna utföras av den tekniska tjänsten eller under överinseende av den innehavare av ett typgodkännande som ansvarar för produktens spårbarhet. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Innehavaren av ett typgodkännande ska vara skyldig att på statistisk grund och genom provtagning utföra en fortlöpande kvalitetskontroll av sin tillverkningsprocess. Med berörda myndigheters samtycke kan provningarna utföras av den tekniska tjänsten eller under överinseende av den innehavare av ett typgodkännande som ansvarar för produktens spårbarhet.

| 2.2.2.2 | Proven ska tas i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.2.4. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Proven ska tas i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.2.4.

| 2.2.2.3 | Egenskaperna hos fasthållningsanordningarna för barn väljs slumpmässigt och de provningar som ska utföras beskrivs i punkt 2.2.2.4. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Egenskaperna hos fasthållningsanordningarna för barn väljs slumpmässigt och de provningar som ska utföras beskrivs i punkt 2.2.2.4.

| 2.2.2.4 | Kontrollen ska uppfylla följande krav.






  Valda fasthållningsanordningar för barn | Grad av kontroll |
| --- | --- | --- |
| 0,02 % innebär en fasthållningsanordning för barn som valts per 5 000 tillverkade | Normal |
| 0,05 % innebär en fasthållningsanordning för barn som valts per 2 000 tillverkade | Skärpt |

2.2.2.4

Kontrollen ska uppfylla följande krav.

Valda fasthållningsanordningar för barn

Grad av kontroll

0,02 % innebär en fasthållningsanordning för barn som valts per 5 000 tillverkade

Normal

0,05 % innebär en fasthållningsanordning för barn som valts per 2 000 tillverkade

Skärpt

Denna dubbla provtagningsplan fungerar enligt följande:

| | Om fasthållningsanordningen för barn befinns överensstämma, överensstämmer tillverkningen. |
| --- | --- |

Om fasthållningsanordningen för barn befinns överensstämma, överensstämmer tillverkningen.

| | Om fasthållningsanordningen för barn inte uppfyller kraven ska en andra fasthållningsanordning för barn väljas. |
| --- | --- |

Om fasthållningsanordningen för barn inte uppfyller kraven ska en andra fasthållningsanordning för barn väljas.

| | Om denna andra fasthållningsanordning för barn uppfyller kraven överensstämmer tillverkningen. |
| --- | --- |

Om denna andra fasthållningsanordning för barn uppfyller kraven överensstämmer tillverkningen.

| | Om båda (den första och den andra) fasthållningsanordningen för barn inte uppfyller kraven överensstämmer inte tillverkningen och de fasthållningsanordningar för barn som sannolikt uppvisar samma fel ska återkallas och erforderliga åtgärder ska vidtas för att återställa tillverkningens överensstämmelse. |
| --- | --- |

Om båda (den första och den andra) fasthållningsanordningen för barn inte uppfyller kraven överensstämmer inte tillverkningen och de fasthållningsanordningar för barn som sannolikt uppvisar samma fel ska återkallas och erforderliga åtgärder ska vidtas för att återställa tillverkningens överensstämmelse.

| | Skärpt kontroll ska ersätta normal kontroll om tillverkningen måste återkallas två gånger per 10 000 fasthållningsanordningar för barn som tillverkats i följd. |
| --- | --- |

Skärpt kontroll ska ersätta normal kontroll om tillverkningen måste återkallas två gånger per 10 000 fasthållningsanordningar för barn som tillverkats i följd.

| | Normal kontroll återupptas om 10 000 fasthållningsanordningar för barn som tillverkats i följd befinns överensstämma. |
| --- | --- |

Normal kontroll återupptas om 10 000 fasthållningsanordningar för barn som tillverkats i följd befinns överensstämma.

| | Om den tillverkning som underkastats den skärpta kontrollen återkallats vid två på varandra följande tillfällen tillämpas bestämmelserna i punkt 13. |
| --- | --- |

Om den tillverkning som underkastats den skärpta kontrollen återkallats vid två på varandra följande tillfällen tillämpas bestämmelserna i punkt 13.

| 2.2.2.5 | Den fortlöpande kontrollen av fasthållningsanordningar för barn utförs med början efter godkännandet av tillverkningen. |
| --- | --- |

2.2.2.5

Den fortlöpande kontrollen av fasthållningsanordningar för barn utförs med början efter godkännandet av tillverkningen.

| 2.2.2.6 | De provningsresultat som beskrivs i punkt 2.2.2.4 får inte överstiga L, där L är det gränsvärde som föreskrivs för varje typgodkännandeprovning. |
| --- | --- |

2.2.2.6

De provningsresultat som beskrivs i punkt 2.2.2.4 får inte överstiga L, där L är det gränsvärde som föreskrivs för varje typgodkännandeprovning.

2.3   För ”inbyggda””fordonsspecifika” anordningar ska följande provningsfrekvenser gälla:

| Fasthållningsanordningar för barn, förutom bilkuddar | : | En gång per 8 veckor |
| --- | --- | --- |
| Bilkuddar | : | En gång per 12 veckor |

Fasthållningsanordningar för barn, förutom bilkuddar

:

En gång per 8 veckor

Bilkuddar

:

En gång per 12 veckor

Vid varje provning ska alla bestämmelser i punkterna 7.1.4 och 7.2.1.8.1 vara uppfyllda. Om alla provningar under ett år visar tillfredsställande resultat får tillverkaren, efter överenskommelse med den behöriga myndigheten, minska frekvenserna enligt följande:

| Fasthållningsanordningar för barn, förutom bilkuddar | : | En gång per 16 veckor |
| --- | --- | --- |
| Bilkuddar | : | En gång per 24 veckor |

Fasthållningsanordningar för barn, förutom bilkuddar

:

En gång per 16 veckor

Bilkuddar

:

En gång per 24 veckor

En minsta frekvens av en provning per år ska emellertid medges om den årliga tillverkningen är 1 000 fasthållningsanordningar för barn eller mindre.

2.3.1   För fordonsspecifika anordningar enligt punkt 2.1.2.4.1 kan tillverkaren av fasthållningsanordningen för barn välja förfaranden för tillverkningens överensstämmelse antingen enligt punkt 2.2 på ett provningssäte eller enligt punkt 2.3 i ett fordonskarosseri.

2.3.2   Om ett prov inte klarar en viss provning som den genomgått ska ytterligare en provning med samma krav utföras på minst tre andra prov. Om ett av dem inte klarar dynamiska provningar anses tillverkningen brista i överensstämmelse och frekvensen ska höjas till den högre nivån om den lägre användes enligt punkt 2.3 och erforderliga åtgärder ska vidtas för att återställa tillverkningens överensstämmelse.

2.4   Om tillverkningen befinns brista i överensstämmelse enligt punkterna 2.2.1.4, 2.2.2.4 eller 2.3.2 ska typgodkännandeinnehavaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud:

| 2.4.1 | meddela den behöriga myndighet som utfärdat typgodkännandet med uppgift om vilka åtgärder som vidtagits för att återställa tillverkningens överensstämmelse. |
| --- | --- |

2.4.1

meddela den behöriga myndighet som utfärdat typgodkännandet med uppgift om vilka åtgärder som vidtagits för att återställa tillverkningens överensstämmelse.

2.5   Tillverkaren ska varje kvartal meddela den behöriga myndigheten tillverkningsvolym per typgodkännandenummer och ge möjlighet att fastställa vilka produkter som motsvarar detta typgodkännandenummer.

---

BILAGA 17

PROVNING AV ENERGIUPPTAGANDE MATERIAL

1.   Huvudform

| 1.1 | Huvudformen ska bestå av ett solitt halvklot av trä med ett tillsatt mindre sfäriskt segment som visas i figur A nedan. Det ska vara så konstruerat att det kan falla fritt längs den markerade axeln och det ska vara förberett för montering av accelerometer för att mäta accelerationen i fallriktningen. |
| --- | --- |

1.1

Huvudformen ska bestå av ett solitt halvklot av trä med ett tillsatt mindre sfäriskt segment som visas i figur A nedan. Det ska vara så konstruerat att det kan falla fritt längs den markerade axeln och det ska vara förberett för montering av accelerometer för att mäta accelerationen i fallriktningen.

| 1.2 | Huvudformens vikt, inkl. accelerometern, ska vara 2,75 ± 0,05 kg. |
| --- | --- |

1.2

Huvudformens vikt, inkl. accelerometern, ska vara 2,75 ± 0,05 kg.

Figur A

Huvudform

Image

2.   Mätutrustning

Accelerationen ska registreras under provningen med utrustning enligt kanalfrekvensklass 1 000 såsom anges i senaste versionen av ISO 6487.

3.   Förfarande

| 3.1 | Den färdigmonterade fasthållningsanordningen för barn ka placeras på islagsområdet på ett jämnt, fast underlag, med minsta mått 500 x 500 mm, så att islagsriktningen är vinkelrät mot fasthållningsanordningens inneryta i islagsområdet. |
| --- | --- |

3.1

Den färdigmonterade fasthållningsanordningen för barn ka placeras på islagsområdet på ett jämnt, fast underlag, med minsta mått 500 x 500 mm, så att islagsriktningen är vinkelrät mot fasthållningsanordningens inneryta i islagsområdet.

| 3.2 | Höj huvudformen till en höjd av 100 –0/+5 mm från de översta ytorna på den färdigmonterade fasthållningsanordningen till huvudformens lägsta punkt och låt den falla. Registrera den acceleration som påverkar huvudformen vid islaget. |
| --- | --- |

3.2

Höj huvudformen till en höjd av 100 –0/+5 mm från de översta ytorna på den färdigmonterade fasthållningsanordningen till huvudformens lägsta punkt och låt den falla. Registrera den acceleration som påverkar huvudformen vid islaget.

---

BILAGA 18

METOD FÖR FASTSTÄLLANDE AV HUVUDETS ISLAGSYTA PÅ ANORDNINGAR MED RYGGSTÖD OCH FASTSTÄLLANDE AV MINSTA STORLEK PÅ SIDOSTÖD FÖR BAKÅTVÄNDA ANORDNINGAR

| 1. | Anordningen placeras på provningssätet så som beskrivs i bilaga 6. Lutningsbara anordningar ska inställas i så upprätt läge som möjligt. Den minsta provdockan placeras i anordningen enligt tillverkarens anvisningar. En punkt ”A” markeras på ryggstödet på samma vågräta nivå som axeln på den minsta provdockan vid en punkt 2 cm innanför armens utsida. Alla inre ytor ovanför det vågräta plan som går genom punkten A ska provas enligt bilaga 17. Dessa ytor ska omfatta rygg- och sidostöden, inkl. sidostödens inre kant (rundningsområde). I fråga om babyliftanordningar där en symmetrisk installering av provdockan inte är möjlig på grund av anordningen och tillverkarens anvisningar ska området som uppfyller bilaga 17 vara alla innerytor ovanför den ovannämnda punkten ”A” i riktning mot huvudet, när de mäts med provdockan i babyliften i det ogynnsammaste läge som är förenligt med tillverkarens anvisningar och med babyliften placerad i provningsbänken.
  Om en symmetrisk installering av provdockan i babyliften är möjlig ska hela de inre ytorna uppfylla bilaga 17. |
| --- | --- |

1.

Anordningen placeras på provningssätet så som beskrivs i bilaga 6. Lutningsbara anordningar ska inställas i så upprätt läge som möjligt. Den minsta provdockan placeras i anordningen enligt tillverkarens anvisningar. En punkt ”A” markeras på ryggstödet på samma vågräta nivå som axeln på den minsta provdockan vid en punkt 2 cm innanför armens utsida. Alla inre ytor ovanför det vågräta plan som går genom punkten A ska provas enligt bilaga 17. Dessa ytor ska omfatta rygg- och sidostöden, inkl. sidostödens inre kant (rundningsområde). I fråga om babyliftanordningar där en symmetrisk installering av provdockan inte är möjlig på grund av anordningen och tillverkarens anvisningar ska området som uppfyller bilaga 17 vara alla innerytor ovanför den ovannämnda punkten ”A” i riktning mot huvudet, när de mäts med provdockan i babyliften i det ogynnsammaste läge som är förenligt med tillverkarens anvisningar och med babyliften placerad i provningsbänken.

Om en symmetrisk installering av provdockan i babyliften är möjlig ska hela de inre ytorna uppfylla bilaga 17.

| 2. | För bakåtvända anordningar ska det finnas sidostöd med ett djup som är minst 90 mm, uppmätt från mitten av ryggstödets yta. Dessa sidostöd ska börja vid det vågräta plan som går genom punkten ”A” och fortsätta till ryggstödets översta punkt. Med början i en punkt 90 mm under ryggstödets översta punkt kan sidostödens djup gradvis minskas. |
| --- | --- |

2.

För bakåtvända anordningar ska det finnas sidostöd med ett djup som är minst 90 mm, uppmätt från mitten av ryggstödets yta. Dessa sidostöd ska börja vid det vågräta plan som går genom punkten ”A” och fortsätta till ryggstödets översta punkt. Med början i en punkt 90 mm under ryggstödets översta punkt kan sidostödens djup gradvis minskas.

| 3. | Bestämmelserna i punkt 2 om en minsta storlek på sidostöden gäller inte de fasthållningsanordningar barn i viktgrupperna II och III i kategorin ”fordonsspecifik” som enligt punkt 6.1.2 i dessa föreskrifter ska användas i bagageutrymmet. |
| --- | --- |

3.

Bestämmelserna i punkt 2 om en minsta storlek på sidostöden gäller inte de fasthållningsanordningar barn i viktgrupperna II och III i kategorin ”fordonsspecifik” som enligt punkt 6.1.2 i dessa föreskrifter ska användas i bagageutrymmet.

---

BILAGA 19

BESKRIVNING AV KONDITIONERING AV JUSTERINGSANORDNINGAR SOM ÄR DIREKT MONTERADE PÅ FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

Figur 1

Image

1.   Metod

| 1.1 | Sedan banden inställts i referensläget i punkt 8.2.7 dras minst 50 mm av bandet ut från fyr- eller fempunktsbältet genom att bandets fria ände utdras. |
| --- | --- |

1.1

Sedan banden inställts i referensläget i punkt 8.2.7 dras minst 50 mm av bandet ut från fyr- eller fempunktsbältet genom att bandets fria ände utdras.

| 1.2 | Fäst den inställda delen av fyr- eller fempunktsbältet i draganordningen A. |
| --- | --- |

1.2

Fäst den inställda delen av fyr- eller fempunktsbältet i draganordningen A.

| 1.3 | Aktivera inställningsanordningen och dra minst 150 mm av bandet i fyr- eller fempunktsbältet. Detta utgör hälften av en cykel och placerar draganordningen A i maximalt utdraget bandläge. |
| --- | --- |

1.3

Aktivera inställningsanordningen och dra minst 150 mm av bandet i fyr- eller fempunktsbältet. Detta utgör hälften av en cykel och placerar draganordningen A i maximalt utdraget bandläge.

| 1.4 | Anslut den fria änden av bandet till draganordning B. |
| --- | --- |

1.4

Anslut den fria änden av bandet till draganordning B.

2.   Cykeln består av följande:

| 2.1. | Dra i B minst 150 mm under den tid som A inte sträcker fyr- eller fempunktsbältet. |
| --- | --- |

2.1.

Dra i B minst 150 mm under den tid som A inte sträcker fyr- eller fempunktsbältet.

| 2.2. | Aktivera inställningsanordningen och dra A under den tid som B inte sträcker bandets fria ände. |
| --- | --- |

2.2.

Aktivera inställningsanordningen och dra A under den tid som B inte sträcker bandets fria ände.

| 2.3. | Vid slagets slut, avaktiveras inställningsanordningen. |
| --- | --- |

2.3.

Vid slagets slut, avaktiveras inställningsanordningen.

| 2.4. | Upprepa cykeln såsom anges i punkt 7.2.2.7. |
| --- | --- |

2.4.

Upprepa cykeln såsom anges i punkt 7.2.2.7.

---

BILAGA 20

TYPISK ANORDNING FÖR PROVNING AV LÅSBESLAGETS HÅLLFASTHET

Image

---

BILAGA 21

INSTALLATION FÖR DYNAMISK KROCKPROVNING

Image

1.   Metod

1.1   Endast höftbälte

Tryckmätdosa 1 monteras i det yttre läget som visas ovan. Fasthållningsanordningen för barn installeras och referensbältet sträcks till det yttre läget så att en belastning av 75 ± 5 N uppnås i det yttre läget.

1.2   Trepunktsbälte

| 1.2.1 | Tryckmätdosa 1 monteras i det yttre läge som visas ovan. Fasthållningsanordningen för barn installeras i rätt läge. Om en spärranordning är monterad på fasthållningsanordningen för barn och verkar på axelbandet placeras tryckmätdosa 2 i ett lämpligt läge bakom fasthållningsanordningen för barn mellan spärranordningen och låsbeslaget så som visas ovan. Om ingen spärranordning är monterad eller om spärranordningen är monterad i låsbeslaget, placeras tryckmätdosan i ett lämpligt läge mellan stolpbygeln och fasthållningsanordningen för barn. |
| --- | --- |

1.2.1

Tryckmätdosa 1 monteras i det yttre läge som visas ovan. Fasthållningsanordningen för barn installeras i rätt läge. Om en spärranordning är monterad på fasthållningsanordningen för barn och verkar på axelbandet placeras tryckmätdosa 2 i ett lämpligt läge bakom fasthållningsanordningen för barn mellan spärranordningen och låsbeslaget så som visas ovan. Om ingen spärranordning är monterad eller om spärranordningen är monterad i låsbeslaget, placeras tryckmätdosan i ett lämpligt läge mellan stolpbygeln och fasthållningsanordningen för barn.

| 1.2.2 | Höftdelen av referensbältet inställs för att uppnå en spänning av 50 ± 5 N vid tryckmätdosa 1. Ett kritmärke görs på bandet där det passerar genom det simulerade låsbeslaget. När bältet intar detta läge inställs axelbandet så att det når en spänning av 50 ± 5 N vid tryckmätdosa 2 genom att bandet antingen låses vid bandlåset i fasthållningsanordningen för barn eller genom att det dras nära det standardiserade upprullningsdonet. |
| --- | --- |

1.2.2

Höftdelen av referensbältet inställs för att uppnå en spänning av 50 ± 5 N vid tryckmätdosa 1. Ett kritmärke görs på bandet där det passerar genom det simulerade låsbeslaget. När bältet intar detta läge inställs axelbandet så att det når en spänning av 50 ± 5 N vid tryckmätdosa 2 genom att bandet antingen låses vid bandlåset i fasthållningsanordningen för barn eller genom att det dras nära det standardiserade upprullningsdonet.

| 1.2.3 | Dra ut allt band från upprullningsdonets rulle och återrulla det med en dragkraft i bältet av 4 ± 5 N mellan upprullningsdonet och stolpbygeln. Rullen ska låsas före den dynamiska provningen. Den dynamiska krockprovningen utförs. |
| --- | --- |

1.2.3

Dra ut allt band från upprullningsdonets rulle och återrulla det med en dragkraft i bältet av 4 ± 5 N mellan upprullningsdonet och stolpbygeln. Rullen ska låsas före den dynamiska provningen. Den dynamiska krockprovningen utförs.

| 1.2.4 | Kontrollera att fasthållningsanordningen för barn överensstämmer med punkt 6.2.1.3 innan uppsättningen inleds. Om det uppstår en ändring i installeringsspänningen på grund av ändrad vinkelfunktion provas det förhållande som ger mest ospänd installering, uppsättningen utförs och sträcks till sitt mest sträckta läge varefter fasthållningsanordningen för barn omplaceras i det ogynnsammaste läget utan att bilbältet för vuxna omspänns. Den dynamiska provningen utförs. |
| --- | --- |

1.2.4

Kontrollera att fasthållningsanordningen för barn överensstämmer med punkt 6.2.1.3 innan uppsättningen inleds. Om det uppstår en ändring i installeringsspänningen på grund av ändrad vinkelfunktion provas det förhållande som ger mest ospänd installering, uppsättningen utförs och sträcks till sitt mest sträckta läge varefter fasthållningsanordningen för barn omplaceras i det ogynnsammaste läget utan att bilbältet för vuxna omspänns. Den dynamiska provningen utförs.

1.3   Isofix-fäste

För en Isofix-fasthållningsanordning för barn med inställbara Isofix-förankringar med placering i området mellan sittdynan och ryggstödet. Fäst den obelastade Isofix-fasthållningsanordningen för barn i förankringarna H1-H2 i området mellan sittdynan och ryggstödet samt i ett lämpligt provningsläge. Låt låsmekanismerna på Isofix-fasthållningsanordningen för barn dra den obelastade Isofix-fasthållningsanordningen för barn mot området mellan sittdyna och ryggstöd. Tillför, genom att stödja låsmekanismens självspännande effekt, ytterligare en kraft av 135 ± 15 N i ett plan som är parallellt med ytan på provningsbänkens sittdyna och i riktning mot området mellan sittdynan och ryggstödet för att på så sätt övervinna friktionen mellan Isofix-fasthållningsanordningen för barn och sittdynan. Denna kraft ska tillföras på eller jämnt fördelad runt mittlinjen på Isofix-fasthållningsanordningen för barn och på en höjd av högst 100 mm över ytan på provningsbänkens sittdyna. Om så behövs inställs den övre hållremmen för att erhålla en spänning av 50 ± 5 N (1). Placera en lämplig provdocka i fasthållningsanordningen för barn efter det att Isofix-fasthållningsanordningen för barn inställts på detta sätt.

Anmärkning:

| 1. | Installeringen utförs sedan provdockan monterats i fasthållningsanordningen enligt punkterna 1.1 och 1.2. |
| --- | --- |

1.

Installeringen utförs sedan provdockan monterats i fasthållningsanordningen enligt punkterna 1.1 och 1.2.

| 2. | Då provningsskumdynan kommer att komprimeras efter det att fasthållningsanordningen för barn installerats ska den dynamiska provningen utföras högst 10 minuter efter installeringen om så är möjligt. För att dynan ska återhämta sig ska den kortaste tiden mellan två provningar med samma dyna vara 20 minuter. |
| --- | --- |

2.

Då provningsskumdynan kommer att komprimeras efter det att fasthållningsanordningen för barn installerats ska den dynamiska provningen utföras högst 10 minuter efter installeringen om så är möjligt. För att dynan ska återhämta sig ska den kortaste tiden mellan två provningar med samma dyna vara 20 minuter.

| 3. | De tryckmätdosor som placerats direkt på banden behöver inte vara elektriskt anslutna men ska sitta kvar på sina platser under den dynamiska provningen. Vikten på varje dosa får inte vara högre än 250 g. Alternativt kan höftbältets tryckmätdosa ersättas av en tryckmätdosa som monterats vid förankringspunkten. |
| --- | --- |

3.

De tryckmätdosor som placerats direkt på banden behöver inte vara elektriskt anslutna men ska sitta kvar på sina platser under den dynamiska provningen. Vikten på varje dosa får inte vara högre än 250 g. Alternativt kan höftbältets tryckmätdosa ersättas av en tryckmätdosa som monterats vid förankringspunkten.

| 4. | I fråga om fasthållningsanordningar som utrustats med anordningar som avses öka spänningen i bilbältet för vuxna ska provningsmetoden vara följande:
  fasthållningsanordningen för barn installeras som krävs i denna bilaga och därefter anbringas den sträckanordning som anges i tillverkarens anvisningar. Om anordningen inte kan anbringas på grund av för hög spänning bedöms den vara en oacceptabel anordning. |
| --- | --- |

4.

I fråga om fasthållningsanordningar som utrustats med anordningar som avses öka spänningen i bilbältet för vuxna ska provningsmetoden vara följande:

fasthållningsanordningen för barn installeras som krävs i denna bilaga och därefter anbringas den sträckanordning som anges i tillverkarens anvisningar. Om anordningen inte kan anbringas på grund av för hög spänning bedöms den vara en oacceptabel anordning.

| 5. | Ingen ytterligare kraft får tillföras fasthållningsanordningen för barn utom det minimum som krävs för att uppnå de korrekta installeringskrafter som anges i punkterna 1.1 och 1.2.2. |
| --- | --- |

5.

Ingen ytterligare kraft får tillföras fasthållningsanordningen för barn utom det minimum som krävs för att uppnå de korrekta installeringskrafter som anges i punkterna 1.1 och 1.2.2.

| 6. | I fråga om den babylift som installerats enligt punkt 8.1.3.5.6 ska anslutningen mellan säkerhetsbältet för vuxna och fasthållningsanordningen simuleras. En lång fri ände av säkerhetsbältet för vuxna av 500 mm (uppmätt enligt bilaga 13) ansluts medelst den förankringsplatta som föreskrivs i bilaga 13 till de föreskrivna förankringspunkterna. Fasthållningsanordningen ansluts därefter till den fria änden på säkerhetsbältena för vuxna. Den spänning i säkerhetsbältet för vuxna som uppmätts mellan förankringspunkten och fasthållningsanordningen för barn ska vara 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

I fråga om den babylift som installerats enligt punkt 8.1.3.5.6 ska anslutningen mellan säkerhetsbältet för vuxna och fasthållningsanordningen simuleras. En lång fri ände av säkerhetsbältet för vuxna av 500 mm (uppmätt enligt bilaga 13) ansluts medelst den förankringsplatta som föreskrivs i bilaga 13 till de föreskrivna förankringspunkterna. Fasthållningsanordningen ansluts därefter till den fria änden på säkerhetsbältena för vuxna. Den spänning i säkerhetsbältet för vuxna som uppmätts mellan förankringspunkten och fasthållningsanordningen för barn ska vara 50 ± 5 N.

---

(1)  I fråga om de fasthållningsanordningar för barn som är försedda med anordningar som är avsedda att öka dragkraften i övre hållremmen ska provningsmetoden vara följande:

Installera Isofix-fasthållningsanordningen för barn så som krävs i denna bilaga och anbringa därefter åtdragningsanordningen enligt tillverkarens anvisningar. Om anordningen inte kan anbringas på grund av överskottsspänning ska den anses som en oaccceptabel anordning.

---

BILAGA 22

PROVNING AV BÅLENS UNDRE DEL

Figur 1

Avkortad del av provdocka P10

Material: EPS (40 till 45 g/l)

Image

Figur 2

Dragprovning av bälteskudde med del av provdocka

Image

---