# Euroopa Liidu L 198/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.198.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 198 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide30. juuli 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.198.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 198

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide30. juuli 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 748/2011, 28. juuli 2011, millega 153. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 749/2011, 29. juuli 2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 750/2011, 29. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 23 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 751/2011, 29. juuli 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 25 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 752/2011, 29. juuli 2011, millega määratakse kindlaks alates 1. augustist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 27 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/73/EL, 29. juuli 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/74/EL, 29. juuli 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/73/EÜ (kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta) II lisa, et kohandada seda tehnika arenguga (
  1
  ) | 32 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/483/ÜVJP, 28. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta ning pikendatakse selle kehtivust | 37 |
| | | 2011/484/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. juuli 2011, Natura 2000 alade andmevormi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4892 all) | 39 |
| | | 2011/485/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2005/50/EÜ 24 GHz raadiosagedusala ajutise kasutuse ühtlustamise kohta seoses sõidukite lähitoimeradarseadmete kasutusega ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5444 all)

   (
  1
  ) | 71 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 748/2011, 28. juuli 2011, millega 153. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 749/2011, 29. juuli 2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (
  1
  )

1

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 750/2011, 29. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

23

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 751/2011, 29. juuli 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

25

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 752/2011, 29. juuli 2011, millega määratakse kindlaks alates 1. augustist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

27

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/73/EL, 29. juuli 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga (
  1
  )

1

30

*

Komisjoni direktiiv 2011/74/EL, 29. juuli 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/73/EÜ (kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta) II lisa, et kohandada seda tehnika arenguga (
  1
  )

1

32

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/483/ÜVJP, 28. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta ning pikendatakse selle kehtivust

37

2011/484/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. juuli 2011, Natura 2000 alade andmevormi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4892 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4892 all)

39

2011/485/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2005/50/EÜ 24 GHz raadiosagedusala ajutise kasutuse ühtlustamise kohta seoses sõidukite lähitoimeradarseadmete kasutusega ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5444 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5444 all)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 748/2011,

28. juuli 2011,

millega 153. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 19. juulil 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

19. juulil 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisasse pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:

| a) | „Abdul Rahim Ba’aysir (teiste nimedega a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir, o) Abdurrahman Bashir). Aadress: Indoneesia. Sünniaeg: a) 16.11.1977; b) 16.11.1974. Sünnikoht: a) Solo, Indoneesia; b) Sukoharjo, Kesk-Jaava, Indoneesia. Kodakondsus: Indoneesia. Muu teave: a) Jemaah Islamiyah’i kõrgem juht; b) isa nimi on Abu Bakar Ba'asyir. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 19.7.2011.” |
| --- | --- |

a)

„Abdul Rahim Ba’aysir (teiste nimedega a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir, o) Abdurrahman Bashir). Aadress: Indoneesia. Sünniaeg: a) 16.11.1977; b) 16.11.1974. Sünnikoht: a) Solo, Indoneesia; b) Sukoharjo, Kesk-Jaava, Indoneesia. Kodakondsus: Indoneesia. Muu teave: a) Jemaah Islamiyah’i kõrgem juht; b) isa nimi on Abu Bakar Ba'asyir. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 19.7.2011.”

| b) | „Umar Patek (teiste nimedega a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky, f) Umangis Mike). Aadress: a) Indoneesia; b) Filipiinid. Sünniaeg: 1970. Sünnikoht: Kesk-Jaava, Indoneesia. Kodakondsus: Indoneesia. Muu teave: Jemaah Islamiyah’i juhtiv liige. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 19.7.2011.” |
| --- | --- |

b)

„Umar Patek (teiste nimedega a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky, f) Umangis Mike). Aadress: a) Indoneesia; b) Filipiinid. Sünniaeg: 1970. Sünnikoht: Kesk-Jaava, Indoneesia. Kodakondsus: Indoneesia. Muu teave: Jemaah Islamiyah’i juhtiv liige. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 19.7.2011.”

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 749/2011,

29. juuli 2011,

millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 2, artikli 15 lõike 1 punkti c ja teist lõiku, artikli 20 lõikeid 10 ja 11, artikli 41 lõiget 3, artikli 42 lõiget 2 ja artikli 45 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, selleks et hoida ära ja vähendada inimeste ja loomade terviseriske, mida need tooted võivad tekitada. Seal on samuti sätestatud nõue määrata kindlaks teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmisahela lõpp-punkt, pärast mida nende suhtes enam ei kohaldata määruse nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, selleks et hoida ära ja vähendada inimeste ja loomade terviseriske, mida need tooted võivad tekitada. Seal on samuti sätestatud nõue määrata kindlaks teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmisahela lõpp-punkt, pärast mida nende suhtes enam ei kohaldata määruse nõudeid.

| (2) | Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (2) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas eeskirjad teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmisahela lõpp-punkti kindlaks määramiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (2) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas eeskirjad teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmisahela lõpp-punkti kindlaks määramiseks.

| (3) | Taani on esitanud taotluse määrata kindlaks ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli tootmisahela lõpp-punkt. Kuna kõnealust kalaõli toodetakse 3. kategooria materjalist ja töödeldakse rangete tingimuste kohaselt, tuleb selle tootmisahela lõpp-punkt kindlaks määrata. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 artiklit 3 ja XIII lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Taani on esitanud taotluse määrata kindlaks ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli tootmisahela lõpp-punkt. Kuna kõnealust kalaõli toodetakse 3. kategooria materjalist ja töödeldakse rangete tingimuste kohaselt, tuleb selle tootmisahela lõpp-punkt kindlaks määrata. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 artiklit 3 ja XIII lisa vastavalt muuta.

| (4) | Määrusega (EL) nr 142/2011 on kehtestatud ka määruse (EÜ) nr 1774/2002 ja komisjoni otsuse 2003/324/EÜ (3) rakendussätted, millega muuhulgas lubatakse Eestil, Lätil ja Soomel kasutada teatavate karusloomade, eelkõige rebaste söödaks töödeldud loomset valku, mis on saadud sama liigi loomade, kehadest või kehaosadest. Tuleks muuta II lisa, et lubada sellise materjali kasutamist söödaks mõlemale levinud liigile, nagu punarebane (Vulpes vulpes), mis on juba loetelus olemas, ja polaarrebane (Alopex lagopus), sest otsus 2003/324/EÜ on määrusega (EÜ) nr 142/2011 kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) nr 142/2011 on kehtestatud ka määruse (EÜ) nr 1774/2002 ja komisjoni otsuse 2003/324/EÜ (3) rakendussätted, millega muuhulgas lubatakse Eestil, Lätil ja Soomel kasutada teatavate karusloomade, eelkõige rebaste söödaks töödeldud loomset valku, mis on saadud sama liigi loomade, kehadest või kehaosadest. Tuleks muuta II lisa, et lubada sellise materjali kasutamist söödaks mõlemale levinud liigile, nagu punarebane (Vulpes vulpes), mis on juba loetelus olemas, ja polaarrebane (Alopex lagopus), sest otsus 2003/324/EÜ on määrusega (EÜ) nr 142/2011 kehtetuks tunnistatud.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete töötlemise suhtes sätestatud teatavad eeskirjad, mis käsitlevad rõhu all steriliseerimist, ning rakendusmeetmed, mis käsitlevad teisi töötlemismeetodeid, eesmärgiga vältida lubamatuid inimeste ja loomade terviseriske nende toodete kasutamisel või kõrvaldamisel. Seepärast on määruse (EÜ) nr 142/2011 IV lisas sätestatud tavapärased töötlemismeetodid töötlemisettevõtete ja teatavate muude ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete töötlemise suhtes sätestatud teatavad eeskirjad, mis käsitlevad rõhu all steriliseerimist, ning rakendusmeetmed, mis käsitlevad teisi töötlemismeetodeid, eesmärgiga vältida lubamatuid inimeste ja loomade terviseriske nende toodete kasutamisel või kõrvaldamisel. Seepärast on määruse (EÜ) nr 142/2011 IV lisas sätestatud tavapärased töötlemismeetodid töötlemisettevõtete ja teatavate muude ettevõtete jaoks.

| (6) | Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid lubatud kasutada või kõrvaldada ka alternatiivmeetodite abil, kui selliste meetodite kasutamiseks on antud luba; selleks hinnatakse, kas nende meetoditega on asjaomaste loomsete kõrvalsaaduste puhul võimalik vähendada inimeste ja loomade terviseriske vähemalt samal määral, kui seda võimaldavad tavapärased töötlemismeetodid. Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on samuti kehtestatud alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluse standardvorm. Samuti on määruse (EÜ) nr 142/2011 IV lisas sätestatud alternatiivsed töötlemismeetodid töötlemisettevõtete ja teatavate muude ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid lubatud kasutada või kõrvaldada ka alternatiivmeetodite abil, kui selliste meetodite kasutamiseks on antud luba; selleks hinnatakse, kas nende meetoditega on asjaomaste loomsete kõrvalsaaduste puhul võimalik vähendada inimeste ja loomade terviseriske vähemalt samal määral, kui seda võimaldavad tavapärased töötlemismeetodid. Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on samuti kehtestatud alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluse standardvorm. Samuti on määruse (EÜ) nr 142/2011 IV lisas sätestatud alternatiivsed töötlemismeetodid töötlemisettevõtete ja teatavate muude ettevõtete jaoks.

| (7) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on selliste alternatiivmeetodite kohta võtnud vastu kolm arvamust: 21. jaanuaril 2009 võeti vastu teaduslik arvamus rümpade kõrvaldamise alternatiivsete meetodite (nn punker-süsteemi (4)) uurimise projekti kohta; 8. juulil 2010 võeti vastu teaduslik arvamus tahke sea- ja kodulinnusõnniku lubjaga töötlemise kohta (5); ning 22. septembril 2010 võeti vastu teaduslik arvamus äriühingu Neste Oil taotluse kohta loomsete kõrvalsaaduste kasutamise või kõrvaldamise uue alternatiivse meetodi lubamiseks (6). |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on selliste alternatiivmeetodite kohta võtnud vastu kolm arvamust: 21. jaanuaril 2009 võeti vastu teaduslik arvamus rümpade kõrvaldamise alternatiivsete meetodite (nn punker-süsteemi (4)) uurimise projekti kohta; 8. juulil 2010 võeti vastu teaduslik arvamus tahke sea- ja kodulinnusõnniku lubjaga töötlemise kohta (5); ning 22. septembril 2010 võeti vastu teaduslik arvamus äriühingu Neste Oil taotluse kohta loomsete kõrvalsaaduste kasutamise või kõrvaldamise uue alternatiivse meetodi lubamiseks (6).

| (8) | Esimese võimalusena nähakse punker-süsteemi projektis ette hüdrolüüsida seakered ja muud seakasvatusettevõtetest pärit loomsed kõrvalsaadused kinnises konteineris ettevõtte valdustes. Teatava aja möödudes tuleks hüdrolüüsil saadud materjal kõrvaldada põletamise või töötlemise teel kooskõlas loomsete kõrvalsaaduste tervise-eeskirjadega. |
| --- | --- |

(8)

Esimese võimalusena nähakse punker-süsteemi projektis ette hüdrolüüsida seakered ja muud seakasvatusettevõtetest pärit loomsed kõrvalsaadused kinnises konteineris ettevõtte valdustes. Teatava aja möödudes tuleks hüdrolüüsil saadud materjal kõrvaldada põletamise või töötlemise teel kooskõlas loomsete kõrvalsaaduste tervise-eeskirjadega.

| (9) | Teise võimalusena nähakse projektis ette seakered ja muud seakasvatusettevõtetest pärit loomsed kõrvalsaadused enne nende kõrvaldamist purustada ja seejärel pastöriseerida. |
| --- | --- |

(9)

Teise võimalusena nähakse projektis ette seakered ja muud seakasvatusettevõtetest pärit loomsed kõrvalsaadused enne nende kõrvaldamist purustada ja seejärel pastöriseerida.

| (10) | EFSA tegi oma 21. jaanuari 2009. aasta arvamuses järelduse, et esitatud teabe alusel ei ole võimalik piisava kindlusega väita, et pakutud teine võimalus on ohutu sigadelt pärit kõrvalsaaduste kõrvaldamise meetod. Esimese, hüdrolüüsil põhineva meetodi kohta ei olnud EFSA-l võimalik lõplikku hinnangut anda. Samas märkis EFSA, et hüdrolüüsitud materjal ei kujutaks endast lisariski, kui seda töödeldaks edasi vastavalt 2. kategooria materjali kohta kehtestatud tervise-eeskirjadele. |
| --- | --- |

(10)

EFSA tegi oma 21. jaanuari 2009. aasta arvamuses järelduse, et esitatud teabe alusel ei ole võimalik piisava kindlusega väita, et pakutud teine võimalus on ohutu sigadelt pärit kõrvalsaaduste kõrvaldamise meetod. Esimese, hüdrolüüsil põhineva meetodi kohta ei olnud EFSA-l võimalik lõplikku hinnangut anda. Samas märkis EFSA, et hüdrolüüsitud materjal ei kujutaks endast lisariski, kui seda töödeldaks edasi vastavalt 2. kategooria materjali kohta kehtestatud tervise-eeskirjadele.

| (11) | Seepärast tuleks lubada loomsete kõrvalsaaduste hüdrolüüsimist ettevõtte valdustes, kui tagatakse tingimused, mis välistavad inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku ning kahjustava keskkonnamõju tekke. Hüdrolüüs peaks toimuma suletud lekkekindlas konteineris, mis asetseb küll ettevõtte valdustes, kuid – kolmanda võimalusena – põllumajandusloomadest eraldi. Kuna hüdrolüüs ei ole töötlemismeetod, ei peaks selliste ettevõtete suhtes kohaldama loomsete kõrvalsaaduste töötlemise eritingimusi. Tuleks korrapäraselt ja ametliku järelevalve all kontrollida, et konteiner oleks korrosioonivaba, et hoida ära materjalide lekkimine pinnasesse. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks lubada loomsete kõrvalsaaduste hüdrolüüsimist ettevõtte valdustes, kui tagatakse tingimused, mis välistavad inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku ning kahjustava keskkonnamõju tekke. Hüdrolüüs peaks toimuma suletud lekkekindlas konteineris, mis asetseb küll ettevõtte valdustes, kuid – kolmanda võimalusena – põllumajandusloomadest eraldi. Kuna hüdrolüüs ei ole töötlemismeetod, ei peaks selliste ettevõtete suhtes kohaldama loomsete kõrvalsaaduste töötlemise eritingimusi. Tuleks korrapäraselt ja ametliku järelevalve all kontrollida, et konteiner oleks korrosioonivaba, et hoida ära materjalide lekkimine pinnasesse.

| (12) | Hüdrolüüsi võimet vähendada võimalikku terviseriski ei ole veel tõestatud. Seepärast tuleks keelata hüdrolüüsitud materjali käitlemine või kasutamine muul viisil kui eeltöödeldud või -töötlemata kujul põletamine või koospõletamine või pärast rõhu all steriliseerimist tunnustatud prügilasse ladestamine või biogaasiks muundamine või kompostimine. |
| --- | --- |

(12)

Hüdrolüüsi võimet vähendada võimalikku terviseriski ei ole veel tõestatud. Seepärast tuleks keelata hüdrolüüsitud materjali käitlemine või kasutamine muul viisil kui eeltöödeldud või -töötlemata kujul põletamine või koospõletamine või pärast rõhu all steriliseerimist tunnustatud prügilasse ladestamine või biogaasiks muundamine või kompostimine.

| (13) | Hispaania, Iirimaa, Läti, Portugal ja Ühendkuningriik on avaldanud soovi lubada oma käitlejatel kasutada hüdrolüüsimeetodit. Kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused on kinnitanud, et neid käitlejaid tuleb rangelt kontrollida, et hoida ära võimalike terviseriskide teke. |
| --- | --- |

(13)

Hispaania, Iirimaa, Läti, Portugal ja Ühendkuningriik on avaldanud soovi lubada oma käitlejatel kasutada hüdrolüüsimeetodit. Kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused on kinnitanud, et neid käitlejaid tuleb rangelt kontrollida, et hoida ära võimalike terviseriskide teke.

| (14) | EFSA tegi oma 8. juuli 2010. aasta arvamuses tahke sea- ja kodulinnusõnniku lubjaga töötlemise kohta järelduse, et pakutud meetodit, mille kohaselt lupja segatakse sõnnikuga, võib toote (st lubja ja sõnniku segu) kasutusotstarbest (st maapinnale laotamisest) lähtudes pidada ohutuks asjaomaste bakteriaalsete ja viiruslike haigusetekitajate kahjutukstegemise viisiks. Kuna taotluses näidati meetodi tõhusust ainult ühe teatava segamisseade puhul, soovitas EFSA mõne muu segamisseade kasutamisel teha pH ning aja ja temperatuuri väärtustel põhinev valideerimine, tõestamaks, et see muu segamisseade võimaldab samaväärset haigusetekitajate kahjutukstegemist. |
| --- | --- |

(14)

EFSA tegi oma 8. juuli 2010. aasta arvamuses tahke sea- ja kodulinnusõnniku lubjaga töötlemise kohta järelduse, et pakutud meetodit, mille kohaselt lupja segatakse sõnnikuga, võib toote (st lubja ja sõnniku segu) kasutusotstarbest (st maapinnale laotamisest) lähtudes pidada ohutuks asjaomaste bakteriaalsete ja viiruslike haigusetekitajate kahjutukstegemise viisiks. Kuna taotluses näidati meetodi tõhusust ainult ühe teatava segamisseade puhul, soovitas EFSA mõne muu segamisseade kasutamisel teha pH ning aja ja temperatuuri väärtustel põhinev valideerimine, tõestamaks, et see muu segamisseade võimaldab samaväärset haigusetekitajate kahjutukstegemist.

| (15) | Kui valideerimisel kasutatakse dolomiidist saadud lupja (CaOMgO), mitte kustutamata lupja (CaO), nagu seda teeb EFSA, tuleb järgida samu tingimusi. |
| --- | --- |

(15)

Kui valideerimisel kasutatakse dolomiidist saadud lupja (CaOMgO), mitte kustutamata lupja (CaO), nagu seda teeb EFSA, tuleb järgida samu tingimusi.

| (16) | EFSA tegi oma 22. septembri 2010. aasta arvamuses taastuvkütuste tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi kohta järelduse, et seda protsessi võib pidada ohutuks, kui algmaterjalina kasutatakse 2. ja 3. kategooria materjalist toodetud sulatatud rasvu, mida on töödeldud vastavalt loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks ettenähtud tavapärastele meetoditele. Esitatud tõendusmaterjal ei võimaldanud siiski teha järeldust, et protsess vähendab ka transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) riski, mis võib kaasneda 1. kategooria materjalist toodetud sulatatud rasvadega. Seepärast tuleks mitme-etapilist katalüütilist protsessi lubada kasutada 2. ja 3. kategooria materjalidest toodetud sulatatud rasvade puhul; 1. kategooria materjalist toodetud sulatatud rasvade puhul tuleb selle protsessi kasutamine keelata. Kuna keelamine ei takista taotlejal esitada EFSA-le täiendavat tõendusmaterjali uue hindamise jaoks, tuleks keelata töödelda 1. kategooria materjalidest toodetud sulatatud rasvu selle protsessi abil, kuni selline hindamine on aset leidnud. |
| --- | --- |

(16)

EFSA tegi oma 22. septembri 2010. aasta arvamuses taastuvkütuste tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi kohta järelduse, et seda protsessi võib pidada ohutuks, kui algmaterjalina kasutatakse 2. ja 3. kategooria materjalist toodetud sulatatud rasvu, mida on töödeldud vastavalt loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks ettenähtud tavapärastele meetoditele. Esitatud tõendusmaterjal ei võimaldanud siiski teha järeldust, et protsess vähendab ka transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) riski, mis võib kaasneda 1. kategooria materjalist toodetud sulatatud rasvadega. Seepärast tuleks mitme-etapilist katalüütilist protsessi lubada kasutada 2. ja 3. kategooria materjalidest toodetud sulatatud rasvade puhul; 1. kategooria materjalist toodetud sulatatud rasvade puhul tuleb selle protsessi kasutamine keelata. Kuna keelamine ei takista taotlejal esitada EFSA-le täiendavat tõendusmaterjali uue hindamise jaoks, tuleks keelata töödelda 1. kategooria materjalidest toodetud sulatatud rasvu selle protsessi abil, kuni selline hindamine on aset leidnud.

| (17) | Määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa tuleks muuta, et võtta arvesse EFSA kolmes teaduslikus arvamuses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa tuleks muuta, et võtta arvesse EFSA kolmes teaduslikus arvamuses esitatud järeldusi.

| (18) | Määruses (EL) nr 1069/2009 on sätestatud rakendusmeetmete vastuvõtmine loomsete kõrvalsaaduste biogaasiks või kompostiks muundamiseks. Kui biogaasi- või kompostimisjaamas segatakse loomseid kõrvalsaadusi mitteloomset päritolu materjalide või muude kõnealuse määrusega hõlmamata materjalidega, tuleb pädevatele asutustele anda õigus lubada võtta pärast pastöriseerimist, kuid enne segamist, representatiivseid proove, et kontrollida nende vastavust mikrobioloogilistele kriteeriumidele. Sellise proovivõtmise tulemused peaksid näitama, kas loomsete kõrvalsaaduste pastöriseerimine on vähendanud loomsete kõrvalsaaduste muundamisega kaasnevaid mikrobioloogilisi riske. |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EL) nr 1069/2009 on sätestatud rakendusmeetmete vastuvõtmine loomsete kõrvalsaaduste biogaasiks või kompostiks muundamiseks. Kui biogaasi- või kompostimisjaamas segatakse loomseid kõrvalsaadusi mitteloomset päritolu materjalide või muude kõnealuse määrusega hõlmamata materjalidega, tuleb pädevatele asutustele anda õigus lubada võtta pärast pastöriseerimist, kuid enne segamist, representatiivseid proove, et kontrollida nende vastavust mikrobioloogilistele kriteeriumidele. Sellise proovivõtmise tulemused peaksid näitama, kas loomsete kõrvalsaaduste pastöriseerimine on vähendanud loomsete kõrvalsaaduste muundamisega kaasnevaid mikrobioloogilisi riske.

| (19) | Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 142/2011 V lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 142/2011 V lisa vastavalt muuta.

| (20) | Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on kehtestatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kasutamise või kõrvaldamise alternatiivmeetodite taotlemise standardvorm. See vorm on ette nähtud kasutamiseks huvitatud isikutele taotluse esitamisel alternatiivmeetodite lubamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on kehtestatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kasutamise või kõrvaldamise alternatiivmeetodite taotlemise standardvorm. See vorm on ette nähtud kasutamiseks huvitatud isikutele taotluse esitamisel alternatiivmeetodite lubamiseks.

| (21) | Vastusena komisjoni soovile saada tehnilist abi loomsete kõrvalsaaduste tarvis uute alternatiivmeetodite taotlemise vormi väljatöötamiseks, võttis EFSA 7. juulil 2010 vastu teadusliku arvamuse (7). Selles vastuses soovitab EFSA eelkõige veelgi täpsemalt kindlaks määrata, millist teavet peaksid huvitatud isikud uue alternatiivmeetodi taotlust täites esitama. |
| --- | --- |

(21)

Vastusena komisjoni soovile saada tehnilist abi loomsete kõrvalsaaduste tarvis uute alternatiivmeetodite taotlemise vormi väljatöötamiseks, võttis EFSA 7. juulil 2010 vastu teadusliku arvamuse (7). Selles vastuses soovitab EFSA eelkõige veelgi täpsemalt kindlaks määrata, millist teavet peaksid huvitatud isikud uue alternatiivmeetodi taotlust täites esitama.

| (22) | Kõnealuseid teaduslikus arvamuses esitatud soovitusi arvesse võttes tuleks muuta uute alternatiivmeetodite kasutamise taotluse standardvormi, mis on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 VII lisas. |
| --- | --- |

(22)

Kõnealuseid teaduslikus arvamuses esitatud soovitusi arvesse võttes tuleks muuta uute alternatiivmeetodite kasutamise taotluse standardvormi, mis on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 VII lisas.

| (23) | Kuna taastuvkütust saab mitme-etapilise katalüütilise protsessi abil toota ka imporditud sulatatud rasvadest, tuleb täpsustada selliste rasvade impordinõudeid ja tingimusi, mis on esitatud terviseohutuse sertifikaadil, mis peab sulatatud rasvade saadetistega liitu sisenemisel toimuva veterinaarkontrolli kohas kaasas olema. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XIV ja XV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(23)

Kuna taastuvkütust saab mitme-etapilise katalüütilise protsessi abil toota ka imporditud sulatatud rasvadest, tuleb täpsustada selliste rasvade impordinõudeid ja tingimusi, mis on esitatud terviseohutuse sertifikaadil, mis peab sulatatud rasvade saadetistega liitu sisenemisel toimuva veterinaarkontrolli kohas kaasas olema. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XIV ja XV lisa vastavalt muuta.

| (24) | Samuti tuleks muuta artiklit 3 ning II, IV, V, VII, VIII, XI ja XIII–XVI lisasid. |
| --- | --- |

(24)

Samuti tuleks muuta artiklit 3 ning II, IV, V, VII, VIII, XI ja XIII–XVI lisasid.

| (25) | Tuleks ette näha üleminekuperiood käesoleva määruse jõustumise järgseks perioodiks, et saaks jätkata muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasutatavate sulatatud rasvade importimist liitu, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 142/2011 enne käesoleva määrusega kavandatud muudatusi. |
| --- | --- |

(25)

Tuleks ette näha üleminekuperiood käesoleva määruse jõustumise järgseks perioodiks, et saaks jätkata muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasutatavate sulatatud rasvade importimist liitu, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 142/2011 enne käesoleva määrusega kavandatud muudatusi.

| (26) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 142/2011 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 3 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | karusnahk, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VIII peatükis; |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikli 3 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

karusnahk, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VIII peatükis;

| h) | ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa XIII peatükis; |
| --- | --- |

h)

ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa XIII peatükis;

| i) | bensiin ja kütused, mis vastavad taastuvkütuste tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi teel saadud toodete erinõuetele, mis on sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis c.”. |
| --- | --- |

i)

bensiin ja kütused, mis vastavad taastuvkütuste tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi teel saadud toodete erinõuetele, mis on sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis c.”.

| (2) | II, IV, V, VII, VIII, XI ning XIII–XVI lisad muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(2)

II, IV, V, VII, VIII, XI ning XIII–XVI lisad muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Üleminekuperioodil, mis kestab 31. jaanuarini 2012, lubatakse liitu importida muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasutatavaid sulatatud rasvu, kui nende saadetistega on kaasas terviseohutuse tõend, mis on koostatud ja allkirjastatud vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 10.peatüki B osas sätestatud näidisele ning kui sellised tõendid on koostatud ja allkirjastatud enne 30. novembrit 2011.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.02.2011, lk 1.

2

(3)  ELT L 117, 13.05.2003, lk 37.

3

(4)  EFSA teataja (2009) 971, 1-12.

4

(5)  EFSA Journal (2010); 8(7):1681.

5

(6)  EFSA Journal (2010); 8(10):1825.

6

(7)  EFSA Journal 2010; 8(7):1680.

7

---

LISA

Määrust (EL) nr 142/2011 muudetakse järgmiselt.

| (1) | II lisa 1. peatüki punkti 1 alapunkt asendatakse järgmisega:






  „a) | rebased (Vulpes vulpes ja Alopex lagopus);”. |
| --- | --- | --- |

(1)

II lisa 1. peatüki punkti 1 alapunkt asendatakse järgmisega:

„a)

rebased (Vulpes vulpes ja Alopex lagopus);”.

| (2) | IV lisa IV peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | 1. ja 2. kategooria materjalide töötlemise tulemusena saadud materjal püsimärgistatakse vastavalt teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete märgistamise nõuetele, mis on sätestatud VIII lisa V peatükis.
  Selliselt ei ole vaja märgistada järgmisi 2. jaos osutatud materjale:






  a) | biodiislikütus, mis on toodetud punkti D kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

IV lisa IV peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

1. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

1. ja 2. kategooria materjalide töötlemise tulemusena saadud materjal püsimärgistatakse vastavalt teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete märgistamise nõuetele, mis on sätestatud VIII lisa V peatükis.

Selliselt ei ole vaja märgistada järgmisi 2. jaos osutatud materjale:

a)

biodiislikütus, mis on toodetud punkti D kohaselt;

| b) | hüdrolüüsitud materjal, millele on osutatud punktis H; |
| --- | --- |

b)

hüdrolüüsitud materjal, millele on osutatud punktis H;

| c) | sea- ja kodulinnusõnniku ja kustutamata lubja segu, mis on toodetud punkti I kohaselt; |
| --- | --- |

c)

sea- ja kodulinnusõnniku ja kustutamata lubja segu, mis on toodetud punkti I kohaselt;

| d) | taastuvkütus, mis on toodetud 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest punkti J kohaselt.”; |
| --- | --- |

d)

taastuvkütus, mis on toodetud 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest punkti J kohaselt.”;

| b) | 2. jaos lisatakse järgmised punktid:
  „H.   Hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine
  1.   Asjaomased liikmesriigid
  Hüdrolüüsi, millele järgneb kõrvaldamine, võib kasutada Hispaanias, Iirimaal, Lätis, Portugalis ja Ühendkuningriigis.
  Pädev asutus peab tagama, et pärast hüdrolüüsimist saaks materjalid kokku korjatud ning samas liikmesriigis (vt eespool) kõrvaldatud.
  2.   Algmaterjal
  Hüdrolüüsiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:






  a) | sigadelt pärinev 2. kategooria materjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punkti f alapunktides i, ii ja iii; |
| --- | --- | --- |

b)

2. jaos lisatakse järgmised punktid:

„H.   Hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine

1.   Asjaomased liikmesriigid

Hüdrolüüsi, millele järgneb kõrvaldamine, võib kasutada Hispaanias, Iirimaal, Lätis, Portugalis ja Ühendkuningriigis.

Pädev asutus peab tagama, et pärast hüdrolüüsimist saaks materjalid kokku korjatud ning samas liikmesriigis (vt eespool) kõrvaldatud.

2.   Algmaterjal

Hüdrolüüsiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:

a)

sigadelt pärinev 2. kategooria materjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punkti f alapunktides i, ii ja iii;

| b) | sigadelt pärinev 3. kategooria materjal, millele on osutatud selle määruse artikli 10 punktis h. |
| --- | --- |

b)

sigadelt pärinev 3. kategooria materjal, millele on osutatud selle määruse artikli 10 punktis h.

Kasutada ei või selliste loomade kehasid või kehaosi, kes on surnud episootilise haiguse esinemise või selle haiguse likvideerimise tõttu.

3.   Töötlemismeetod

Hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine, on ajutine vaheladustamine kohapeal. Hüdrolüüs viiakse läbi järgmiste standardite kohaselt:

| a) | loomsed kõrvalsaadused tuleb põllumajandusettevõttes, mis on seal olevate loomade arvu, tõenäolise suremuse ning inimeste ja loomade terviseriskide võimaliku tekke hindamise alusel saanud pädevalt asutuselt kõnealuse töötlemismeetodi kasutamise loa, koguda konteinerisse, mis on valmistatud punkti b kohaselt ja mis on asetatud selleks ettenähtud kohta punktide c ja d kohaselt; |
| --- | --- |

a)

loomsed kõrvalsaadused tuleb põllumajandusettevõttes, mis on seal olevate loomade arvu, tõenäolise suremuse ning inimeste ja loomade terviseriskide võimaliku tekke hindamise alusel saanud pädevalt asutuselt kõnealuse töötlemismeetodi kasutamise loa, koguda konteinerisse, mis on valmistatud punkti b kohaselt ja mis on asetatud selleks ettenähtud kohta punktide c ja d kohaselt;

| b) | konteiner peab olema:






  i) | varustatud sulgemisseadmega; |
| --- | --- | --- |

b)

konteiner peab olema:

i)

varustatud sulgemisseadmega;

| ii) | vee- ja lekkekindel ning hermeetiliselt suletav; |
| --- | --- |

ii)

vee- ja lekkekindel ning hermeetiliselt suletav;

| iii) | kaetud korrosioonikindla kihiga; |
| --- | --- |

iii)

kaetud korrosioonikindla kihiga;

| iv) | varustatud heitekontrolli seadmega punkti e kohaselt; |
| --- | --- |

iv)

varustatud heitekontrolli seadmega punkti e kohaselt;

| c) | konteiner tuleb paigutada selleks ettenähtud kohta, mis asub põllumajandusettevõttest füüsiliselt eraldi.
  Sellel kohal peavad olema eraldi juurdepääsuteed kogumisveokite jaoks ja materjalide toomise jaoks; |
| --- | --- |

c)

konteiner tuleb paigutada selleks ettenähtud kohta, mis asub põllumajandusettevõttest füüsiliselt eraldi.

Sellel kohal peavad olema eraldi juurdepääsuteed kogumisveokite jaoks ja materjalide toomise jaoks;

| d) | konteiner ja selle asukoht tuleb kavandada ja sisse seada kooskõlas liidu keskkonnakaitse õigusaktidega, et vältida lõhnade levikut ning pinnase ja põhjavee saastumisohtu; |
| --- | --- |

d)

konteiner ja selle asukoht tuleb kavandada ja sisse seada kooskõlas liidu keskkonnakaitse õigusaktidega, et vältida lõhnade levikut ning pinnase ja põhjavee saastumisohtu;

| e) | konteiner peab olema ühendatud gaasilisi heitmeid juhtiva toruga, mis on inimestele või loomadele nakkava haiguse leviku vältimiseks varustatud asjakohase filtriga; |
| --- | --- |

e)

konteiner peab olema ühendatud gaasilisi heitmeid juhtiva toruga, mis on inimestele või loomadele nakkava haiguse leviku vältimiseks varustatud asjakohase filtriga;

| f) | konteiner tuleb sulgeda hüdrolüüsiks vähemalt kolm kuud kestvaks perioodiks viisil, mis välistab, et seda ilma vastava loata avada saaks; |
| --- | --- |

f)

konteiner tuleb sulgeda hüdrolüüsiks vähemalt kolm kuud kestvaks perioodiks viisil, mis välistab, et seda ilma vastava loata avada saaks;

| g) | käitaja peab kehtestama sellise korra, mis hoiab ära inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku töötajate liikumise tõttu; |
| --- | --- |

g)

käitaja peab kehtestama sellise korra, mis hoiab ära inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku töötajate liikumise tõttu;

| h) | käitaja peab:






  i) | tegema lindude, näriliste, putukate ja muude kahjurite tõrjet; |
| --- | --- | --- |

h)

käitaja peab:

i)

tegema lindude, näriliste, putukate ja muude kahjurite tõrjet;

| ii) | kehtestama dokumenteeritava kahjuritõrjeprogrammi; |
| --- | --- |

ii)

kehtestama dokumenteeritava kahjuritõrjeprogrammi;

| i) | käitaja peab dokumenteerima






  i) | materjalide konteinerisse paigutamise; |
| --- | --- | --- |

i)

käitaja peab dokumenteerima

i)

materjalide konteinerisse paigutamise;

| ii) | hüdrolüüsitud materjali konteinerist välja võtmise; |
| --- | --- |

ii)

hüdrolüüsitud materjali konteinerist välja võtmise;

| j) | käitaja peab tühjendama konteinerit korrapäraste ajavahemike järel, et






  i) | veenduda, et korrosiooni ei ole; |
| --- | --- | --- |

j)

käitaja peab tühjendama konteinerit korrapäraste ajavahemike järel, et

i)

veenduda, et korrosiooni ei ole;

| ii) | avastada ja ära hoida vedelate materjalide leke pinnasesse; |
| --- | --- |

ii)

avastada ja ära hoida vedelate materjalide leke pinnasesse;

| k) | hüdrolüüsi järel tuleb materjalid koguda, kasutada ja kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punktidega a, b ja c või punkti e alapunktiga i; |
| --- | --- |

k)

hüdrolüüsi järel tuleb materjalid koguda, kasutada ja kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punktidega a, b ja c või punkti e alapunktiga i;

| l) | töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis; |
| --- | --- |

l)

töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis;

| m) | muud hüdrolüüsitud materjalide kasutus- või käitlemisviisid, sealhulgas nende laotamine maapinnale, on keelatud. |
| --- | --- |

m)

muud hüdrolüüsitud materjalide kasutus- või käitlemisviisid, sealhulgas nende laotamine maapinnale, on keelatud.

I.   Sea- ja kodulinnusõnniku lubjaga töötlemine

1.   Algmaterjal

Selleks võib kasutada sigadelt ja kodulindudelt pärinevat sõnnikut, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktis a.

2.   Töötlemismeetod

| a) | Kuivaine sisaldus sõnnikus tuleb määrata kindlaks, kasutades Euroopa Standardikomitee meetodit (EN 12880:2000) (1) setete kirjeldamiseks ning kuivjääkide ja veesisalduse määramiseks.
  Selle meetodi puhul peab sõnniku kuivainesisaldus olema vahemikus 15–70 %. |
| --- | --- |

a)

Kuivaine sisaldus sõnnikus tuleb määrata kindlaks, kasutades Euroopa Standardikomitee meetodit (EN 12880:2000) (1) setete kirjeldamiseks ning kuivjääkide ja veesisalduse määramiseks.

Selle meetodi puhul peab sõnniku kuivainesisaldus olema vahemikus 15–70 %.

| b) | Lisatav lubjakogus tuleb määrata selliselt, et saavutatakse üks punktis f osutatud tingimustest temperatuuri ja aja kohta. |
| --- | --- |

b)

Lisatav lubjakogus tuleb määrata selliselt, et saavutatakse üks punktis f osutatud tingimustest temperatuuri ja aja kohta.

| c) | Töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus peab olema alla 12 mm.
  Vajaduse korral tuleb sõnnikuosakesed peenestada, et saavutada lubatud suuruse piirmäär. |
| --- | --- |

c)

Töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus peab olema alla 12 mm.

Vajaduse korral tuleb sõnnikuosakesed peenestada, et saavutada lubatud suuruse piirmäär.

| d) | Sõnnik tuleb segada keskmise või keskmisest suurema reaktsioonivõimega kustutatud lubjaga (CaO) vähem kui kuus minutit, et temperatuur tõuseks 40 kraadini, nagu on ette nähtud katsega 5.10 Euroopa Standardikomitee meetodi EN 459-2:2002 kohaselt (2).
  Segada tuleb kahe järjestikuse segajaga, millel kummalgi on kaks vinti.
  Mõlemad segajad






  i) | on varustatud 0,55 meetrise läbimõõdu ja 3,5 meetri pikkuse vindiga; |
| --- | --- | --- |

d)

Sõnnik tuleb segada keskmise või keskmisest suurema reaktsioonivõimega kustutatud lubjaga (CaO) vähem kui kuus minutit, et temperatuur tõuseks 40 kraadini, nagu on ette nähtud katsega 5.10 Euroopa Standardikomitee meetodi EN 459-2:2002 kohaselt (2).

Segada tuleb kahe järjestikuse segajaga, millel kummalgi on kaks vinti.

Mõlemad segajad

i)

on varustatud 0,55 meetrise läbimõõdu ja 3,5 meetri pikkuse vindiga;

| ii) | töötavad 30 kW võimsusega ja vindi pöörlemiskiirusega 156 pööret minutis; |
| --- | --- |

ii)

töötavad 30 kW võimsusega ja vindi pöörlemiskiirusega 156 pööret minutis;

| iii) | on võimelised töötlema 10 tonni materjali tunnis. |
| --- | --- |

iii)

on võimelised töötlema 10 tonni materjali tunnis.

Segunemine peab toimuma keskmiselt ligikaudu kahe minuti jooksul.

| e) | Segu tuleb segada vähemalt kuus tundi, kuni moodustub lade, mille maht on vähemalt kaks tonni. |
| --- | --- |

e)

Segu tuleb segada vähemalt kuus tundi, kuni moodustub lade, mille maht on vähemalt kaks tonni.

| f) | Lademesse tuleb teha kontrollpunktid, kust võetakse pidevalt mõõtmisnäite, tagamaks, et lademes oleva segu pH väärtus ulatuks vähemalt 12ni vähemalt ühel järgmistest perioodidest, mil saavutatakse vähemalt üks järgmistest vastavatest temperatuuridest:






  i) | 60 °C 60 minutisel perioodil; või |
| --- | --- | --- |

f)

Lademesse tuleb teha kontrollpunktid, kust võetakse pidevalt mõõtmisnäite, tagamaks, et lademes oleva segu pH väärtus ulatuks vähemalt 12ni vähemalt ühel järgmistest perioodidest, mil saavutatakse vähemalt üks järgmistest vastavatest temperatuuridest:

i)

60 °C 60 minutisel perioodil; või

| ii) | 70 °C 30 minutisel perioodil; |
| --- | --- |

ii)

70 °C 30 minutisel perioodil;

| g) | Töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis. |
| --- | --- |

g)

Töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis.

| h) | Tuleb kehtestada alaline ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetest lähtuv dokumenteeritud kord. |
| --- | --- |

h)

Tuleb kehtestada alaline ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetest lähtuv dokumenteeritud kord.

| i) | Kui käitajad soovivad pädevale asutusele näidata, et nad võivad punktis d kirjeldatust erinevat segajat või kustutamata lubja (CaO) asemel dolomiidist saadud lupja (CaOMgO) kasutades saada punktides a kuni h kirjeldatud protsessiga vähemalt samaväärse tulemuse, peavad nad läbima järgmistele tingimustele vastava valideerimise.
  Valideerimine peab






  — | tõestama, et kas punktis d kirjeldatust erinevat segajat või dolomiidist saadud lupja (CaOMgO) kasutades on võimalik saada sõnnikusegu, mille pH väärtus ning aja- ja temperatuurinäitajad vastavad punkti f nõuetele; |
| --- | --- | --- |

i)

Kui käitajad soovivad pädevale asutusele näidata, et nad võivad punktis d kirjeldatust erinevat segajat või kustutamata lubja (CaO) asemel dolomiidist saadud lupja (CaOMgO) kasutades saada punktides a kuni h kirjeldatud protsessiga vähemalt samaväärse tulemuse, peavad nad läbima järgmistele tingimustele vastava valideerimise.

Valideerimine peab

—

tõestama, et kas punktis d kirjeldatust erinevat segajat või dolomiidist saadud lupja (CaOMgO) kasutades on võimalik saada sõnnikusegu, mille pH väärtus ning aja- ja temperatuurinäitajad vastavad punkti f nõuetele;

| — | põhinema aja- ja temperatuurinäitajatel kontrollpunktidest, mille arv on representatiivne, ja millest vähemalt neli asuvad lademe põhjakihis (põhjast kuni 10 cm kõrgusel ja põhjakihi pealispinnast kuni 10 cm sügavusel), üks lademe keskmise kihi keskel ja neli lademe pealmises kihis (kuni 10 cm sügavusel lademe pealispinnast ja kuni 10 cm tipust); |
| --- | --- |

—

põhinema aja- ja temperatuurinäitajatel kontrollpunktidest, mille arv on representatiivne, ja millest vähemalt neli asuvad lademe põhjakihis (põhjast kuni 10 cm kõrgusel ja põhjakihi pealispinnast kuni 10 cm sügavusel), üks lademe keskmise kihi keskel ja neli lademe pealmises kihis (kuni 10 cm sügavusel lademe pealispinnast ja kuni 10 cm tipust);

| — | toimuma kahe vähemalt 30päevase perioodi kestel, kusjuures üks valideerimine tehakse külmal aastaajal selles geograafilises paigas, kus segamisseadet tahetakse kasutada. |
| --- | --- |

—

toimuma kahe vähemalt 30päevase perioodi kestel, kusjuures üks valideerimine tehakse külmal aastaajal selles geograafilises paigas, kus segamisseadet tahetakse kasutada.

J.   Mitme-etapiline katalüütiline protsess taastuvkütuse tootmiseks

1.   Algmaterjal

| a) | Hüdrolüüsiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:






  i) | sulatatud rasvad, mis on saadud 1. töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) kohaselt töödeldud 2. kategooria materjalist; |
| --- | --- | --- |

a)

Hüdrolüüsiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:

i)

sulatatud rasvad, mis on saadud 1. töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) kohaselt töödeldud 2. kategooria materjalist;

| ii) | kalaõli või sulatatud rasvad, mis on saadud 3. kategooria materjalist, mida on töödeldud, kasutades






  — | 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodit või |
| --- | --- | --- |

ii)

kalaõli või sulatatud rasvad, mis on saadud 3. kategooria materjalist, mida on töödeldud, kasutades

—

1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodit või

| — | 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismeetodit, kui tegu on kalaõlist saadud materjaliga; |
| --- | --- |

—

1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismeetodit, kui tegu on kalaõlist saadud materjaliga;

| iii) | kalaõli või sulatatud rasv, mis on toodetud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt VIII või XII jao kohaselt. |
| --- | --- |

iii)

kalaõli või sulatatud rasv, mis on toodetud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt VIII või XII jao kohaselt.

| b) | Hüdrolüüsiks ei või kasutada 1. kategooria materjalist saadud sulatatud rasva. |
| --- | --- |

b)

Hüdrolüüsiks ei või kasutada 1. kategooria materjalist saadud sulatatud rasva.

2.   Töötlemismeetod

| a) | Sulatatud rasv peab olema läbinud eeltöötluse, mis koosneb






  i) | tsentrifuugitud materjali pleegitamisest läbi savifiltri juhtimise teel; |
| --- | --- | --- |

a)

Sulatatud rasv peab olema läbinud eeltöötluse, mis koosneb

i)

tsentrifuugitud materjali pleegitamisest läbi savifiltri juhtimise teel;

| ii) | lahustumatute lisaainete eemaldamisest filtreerimise teel. |
| --- | --- |

ii)

lahustumatute lisaainete eemaldamisest filtreerimise teel.

| b) | Eeltöödeldud materjal peab läbima mitme-etapilise katalüütilise protsessi, mis koosneb hüdro-desoksügeenimisetapist, millele järgneb isomeeride moodustumise etapp.
  Materjale tuleb töödelda vähemalt 20 minutit 20 baarise rõhu all temperatuuril vähemalt 250 °C. |
| --- | --- |

b)

Eeltöödeldud materjal peab läbima mitme-etapilise katalüütilise protsessi, mis koosneb hüdro-desoksügeenimisetapist, millele järgneb isomeeride moodustumise etapp.

Materjale tuleb töödelda vähemalt 20 minutit 20 baarise rõhu all temperatuuril vähemalt 250 °C.

| c) | 3. jaos muudetakse 2. punkti järgmiselt:






  i) | Punkti b alapunkti iii teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | a) mis on saadud 3. kategooria materjalist, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punkti p osutatud materjal, kasutada seda söödana;”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3. jaos muudetakse 2. punkti järgmiselt:

i)

Punkti b alapunkti iii teine taane asendatakse järgmisega:

„—

a) mis on saadud 3. kategooria materjalist, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punkti p osutatud materjal, kasutada seda söödana;”.

| ii) | Lisatakse järgmised punktid:






  „c) | taastuvkütuse tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi teel






  i) | võib piiranguteta kasutada kütusena, kui tegu on protsessi tulemusena saadud bensiini ja muu kütusega, nagu on sätestatud käesolevas määruses (tootmisahela lõpp-punkt); |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Lisatakse järgmised punktid:

„c)

taastuvkütuse tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi teel

i)

võib piiranguteta kasutada kütusena, kui tegu on protsessi tulemusena saadud bensiini ja muu kütusega, nagu on sätestatud käesolevas määruses (tootmisahela lõpp-punkt);

| ii) | võib juhul, kui tegu on pleegitamisel kasutatud saviga ja 2.jao punkti J alapunkti 2 alapunktis a osutatud eeltöötlusprotsessis tekkinud settega:






  — | kõrvaldada põletamise või koospõletamise teel; |
| --- | --- | --- |

ii)

võib juhul, kui tegu on pleegitamisel kasutatud saviga ja 2.jao punkti J alapunkti 2 alapunktis a osutatud eeltöötlusprotsessis tekkinud settega:

—

kõrvaldada põletamise või koospõletamise teel;

| — | muundada biogaasiks, |
| --- | --- |

—

muundada biogaasiks,

| — | kompostida või kasutada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 punkti a alapunktis i osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmiseks; |
| --- | --- |

—

kompostida või kasutada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 punkti a alapunktis i osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmiseks;

| d) | lubjaga töötlemise läbinud sea- ja kodulinnusõnniku segu võib kui töödeldud sõnnikut laotada maapinnale.”. |
| --- | --- |

d)

lubjaga töötlemise läbinud sea- ja kodulinnusõnniku segu võib kui töödeldud sõnnikut laotada maapinnale.”.

| (3) | V lisa, III peatüki 3. jaos lisatakse 3. punkt:






  „3. | Kui loomseid kõrvalsaadusi muundatakse biogaasiks või kompostitakse koos mitteloomset päritolu materjalidega, võib pädev asutus lubada käitajatel võtta nendest saadustest enne nende segamist mitteloomset päritolu materjalidega, representatiivseid proove kas pärast I peatüki 1 jao punkti 1 alapunkti a kohast pastöriseerimist või 2. jao punkti 1 kohast kompostimist, et kontrollida loomsete kõrvalsaaduste muundamise või kompostimise tõhusust.”. |
| --- | --- | --- |

(3)

V lisa, III peatüki 3. jaos lisatakse 3. punkt:

„3.

Kui loomseid kõrvalsaadusi muundatakse biogaasiks või kompostitakse koos mitteloomset päritolu materjalidega, võib pädev asutus lubada käitajatel võtta nendest saadustest enne nende segamist mitteloomset päritolu materjalidega, representatiivseid proove kas pärast I peatüki 1 jao punkti 1 alapunkti a kohast pastöriseerimist või 2. jao punkti 1 kohast kompostimist, et kontrollida loomsete kõrvalsaaduste muundamise või kompostimise tõhusust.”.

| (4) | VII lisa II peatüki punktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „1. | Et EFSA saaks soovitud alternatiivmeetodi ohutust hinnata, peab taotlus sisaldama kogu vajalikku teavet, eelkõige kirjeldama:






  — | loomsete kõrvalsaaduste kategooriaid, mida kõnealuse meetodiga on kavas töödelda, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

VII lisa II peatüki punktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.

Et EFSA saaks soovitud alternatiivmeetodi ohutust hinnata, peab taotlus sisaldama kogu vajalikku teavet, eelkõige kirjeldama:

—

loomsete kõrvalsaaduste kategooriaid, mida kõnealuse meetodiga on kavas töödelda,

| — | kogu protsessi kulgu, |
| --- | --- |

—

kogu protsessi kulgu,

| — | protsessiga kaasnevat inimeste ja loomade tervist ohustavat bioloogilist riski, |
| --- | --- |

—

protsessiga kaasnevat inimeste ja loomade tervist ohustavat bioloogilist riski,

| — | protsessiga saavutatavat riski vähendamise määra. |
| --- | --- |

—

protsessiga saavutatavat riski vähendamise määra.

| 2. | 1. punktis osutatud taotluses tuleb samuti:






  a) | märkida määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklite 8 ja 10 punktid, millele protsess vastab, täpsustada materjalide füüsiline seisundi ning vajaduse korral lisada andmed nende materjalide eeltöötluse kohta; kui protsessis kasutatakse muud materjali kui loomsed kõrvalsaadused, tuleb need samuti märkida; |
| --- | --- | --- |

2.

1. punktis osutatud taotluses tuleb samuti:

a)

märkida määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklite 8 ja 10 punktid, millele protsess vastab, täpsustada materjalide füüsiline seisundi ning vajaduse korral lisada andmed nende materjalide eeltöötluse kohta; kui protsessis kasutatakse muud materjali kui loomsed kõrvalsaadused, tuleb need samuti märkida;

| b) | lisada HACCP-protokoll ja voodiagramm, kus on selgesti näidatud protsessi kõik etapid, näitajad haigusetekitajate kahjutukstegemisel kõige määravama tähtsusega tegurite kohta, nagu temperatuur, rõhk, aeg, ph-väärtuse kohandamine ja osakeste suurus, ning tehniline dokumentatsioon protsessi käigus kasutatud seadmete kohta; |
| --- | --- |

b)

lisada HACCP-protokoll ja voodiagramm, kus on selgesti näidatud protsessi kõik etapid, näitajad haigusetekitajate kahjutukstegemisel kõige määravama tähtsusega tegurite kohta, nagu temperatuur, rõhk, aeg, ph-väärtuse kohandamine ja osakeste suurus, ning tehniline dokumentatsioon protsessi käigus kasutatud seadmete kohta;

| c) | määratleda ja kirjeldada inimeste ja loomade tervist ohustavaid bioloogilisi riske, mis kaasnevad asjaomase meetodi kasutamisega asjaomastesse loomsete kõrvalsaaduste kategooriatesse kuuluva materjali töötlemisel; |
| --- | --- |

c)

määratleda ja kirjeldada inimeste ja loomade tervist ohustavaid bioloogilisi riske, mis kaasnevad asjaomase meetodi kasutamisega asjaomastesse loomsete kõrvalsaaduste kategooriatesse kuuluva materjali töötlemisel;

| d) | näidata, et kõigi kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete, ka reovee puhul on võimalik vähendada asjaomasesse kategooriasse kuuluvate loomsete kõrvalsaadustega kaasnevaid kõige resistentsemaid bioloogilisi riske vähemalt samale tasemele, kui seda võimaldavad käesoleva määrusega kehtestatud töötlemismeetodid samasse kategooriasse kuuluvate loomsete kõrvalsaaduste puhul. Riskide vähendamise tase tuleb määrata valideeritud vahetu mõõtmise teel, välja arvatud juhul, kui on lubatud modelleerimine või teiste protsessidega võrdlemine. |
| --- | --- |

d)

näidata, et kõigi kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete, ka reovee puhul on võimalik vähendada asjaomasesse kategooriasse kuuluvate loomsete kõrvalsaadustega kaasnevaid kõige resistentsemaid bioloogilisi riske vähemalt samale tasemele, kui seda võimaldavad käesoleva määrusega kehtestatud töötlemismeetodid samasse kategooriasse kuuluvate loomsete kõrvalsaaduste puhul. Riskide vähendamise tase tuleb määrata valideeritud vahetu mõõtmise teel, välja arvatud juhul, kui on lubatud modelleerimine või teiste protsessidega võrdlemine.

| 3. | Punkti 2 alapunktis d nimetatud valideeritud vahetu mõõtmise käigus tehakse järgmisi toiminguid:






  a) | mõõdetakse elujõulisuse/nakkavuse vähenemist: sisetekkeliste indikaatororganismide puhul protsessi kestel, kui:






  — | indikaatorit esineb kogu tooraines suurtes kogustes, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkti 2 alapunktis d nimetatud valideeritud vahetu mõõtmise käigus tehakse järgmisi toiminguid:

a)

mõõdetakse elujõulisuse/nakkavuse vähenemist: sisetekkeliste indikaatororganismide puhul protsessi kestel, kui:

—

indikaatorit esineb kogu tooraines suurtes kogustes,

| — | indikaator ei ole töötlemisprotsessi surmavate aspektide suhtes vähem resistentne, aga ka mitte märkimisväärselt resistentsem kui haigusetekitajad, mille uurimiseks seda kasutatakse, |
| --- | --- |

—

indikaator ei ole töötlemisprotsessi surmavate aspektide suhtes vähem resistentne, aga ka mitte märkimisväärselt resistentsem kui haigusetekitajad, mille uurimiseks seda kasutatakse,

| — | indikaatorit on suhteliselt lihtne kvantifitseerida, identifitseerida ja kinnitada; või |
| --- | --- |

—

indikaatorit on suhteliselt lihtne kvantifitseerida, identifitseerida ja kinnitada; või

| b) | kasutatakse põhjalikult kirjeldatud katseorganismi või viirust, mis sisestatakse algmaterjali sobivas katsekehas.
  Kui protsess on mitme-etapiline, tuleb hinnata, millisel määral on tiitrit vähendavad etapid kumuleeruvad, ning kas protsessi algetapid võivad järgnevaid etappe negatiivselt mõjutada; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse põhjalikult kirjeldatud katseorganismi või viirust, mis sisestatakse algmaterjali sobivas katsekehas.

Kui protsess on mitme-etapiline, tuleb hinnata, millisel määral on tiitrit vähendavad etapid kumuleeruvad, ning kas protsessi algetapid võivad järgnevaid etappe negatiivselt mõjutada;

| c) | esitatakse aruanne kogu protsessi kohta






  i) | kirjeldades üksikasjalikult kasutatud metoodikat; |
| --- | --- | --- |

c)

esitatakse aruanne kogu protsessi kohta

i)

kirjeldades üksikasjalikult kasutatud metoodikat;

| ii) | kirjeldades analüüsitud proove; |
| --- | --- |

ii)

kirjeldades analüüsitud proove;

| iii) | näidates, et analüüsitud proovide arv on representatiivne; |
| --- | --- |

iii)

näidates, et analüüsitud proovide arv on representatiivne;

| iv) | näidates, et katsete arv ja mõõtmispunktide valik on õigustatud; |
| --- | --- |

iv)

näidates, et katsete arv ja mõõtmispunktide valik on õigustatud;

| v) | näidates, milline on kasutatud tuvastusmeetodite tundlikkus ja spetsiifilisus; |
| --- | --- |

v)

näidates, milline on kasutatud tuvastusmeetodite tundlikkus ja spetsiifilisus;

| vi) | esitades andmed katsete käigus mõõdetud näitajate korduvuse ja statistilise varieeruvuse kohta; |
| --- | --- |

vi)

esitades andmed katsete käigus mõõdetud näitajate korduvuse ja statistilise varieeruvuse kohta;

| vii) | põhjendades prioonide asendusainete asjakohasust, kui neid mõõtmiseks kasutati; |
| --- | --- |

vii)

põhjendades prioonide asendusainete asjakohasust, kui neid mõõtmiseks kasutati;

| viii) | näidates, juhul kui ei tehta vahetuid mõõtmisi, vaid kasutatakse modelleerimist või teiste protsessidega võrdlemist, et on kindlaks tehtud riske vähendavad tegurid ning kehtestatud riskide vähendamise meetod; |
| --- | --- |

viii)

näidates, juhul kui ei tehta vahetuid mõõtmisi, vaid kasutatakse modelleerimist või teiste protsessidega võrdlemist, et on kindlaks tehtud riske vähendavad tegurid ning kehtestatud riskide vähendamise meetod;

| ix) | esitades kogu protsessi hõlmavad andmed riske vähendavate tegurite otseste mõõtmiste kohta, mis näitavad, et nende tegurite toime on kogu töödeldava partii ulatuses ühtlane. |
| --- | --- |

ix)

esitades kogu protsessi hõlmavad andmed riske vähendavate tegurite otseste mõõtmiste kohta, mis näitavad, et nende tegurite toime on kogu töödeldava partii ulatuses ühtlane.

| 4. | Punkti 2 alapunktis b osutatud HACCP-protokoll peab põhinema riski vähendamiseks kasutatavatel kõige määravama tähtsusega näitajatel, nagu






  — | temperatuur, |
| --- | --- | --- |

4.

Punkti 2 alapunktis b osutatud HACCP-protokoll peab põhinema riski vähendamiseks kasutatavatel kõige määravama tähtsusega näitajatel, nagu

—

temperatuur,

| — | rõhk, |
| --- | --- |

—

rõhk,

| — | aeg, |
| --- | --- |

—

aeg,

| — | mikrobioloogilised kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

mikrobioloogilised kriteeriumid.

HACCP-kavas määratletakse kriitilised piirid, lähtudes seejuures valideerimiskatsete tulemustest ja/või kehtestatud meetodist.

Kui protsessi tõhusat toimimist saab tõestada üksnes protsessis kasutatud konkreetsete seadmete tehniliste näitajate abil, tuleb HACCP-kavas lisada ka tehnilised piirmäärad, mida tuleb järgida, eelkõige energiakulu, pumbalöökide arv või kemikaalide doosid.

Lisada tuleb teave tehniliste ja määrava tähtsusega näitajate kohta, mida tuleb pidevalt kontrollida ja dokumenteerida, ning mõõtmisel ja kontrollimisel kasutatud meetodeite kohta.

Arvesse tuleb võtta näitajate muutumist tavalistes tootmistingimustes.

HACCP-kavas peab käsitlema nii tavapäraseid kui ka ebaharilikke ja erakorralisi töötingimusi, sealhulgas ka protsessi seiskumist, ning täpsustama sellistes ebaharilikes ja erakorralistes tingimustes võetavad abimeetmed.

| 5. | Taotlus peab sisaldama piisavat teavet ka järgmiste asjaolude kohta:






  a) | üksteisest sõltuvate protsessidega seonduvad riskid, eelkõige selliste võimalike kaudsete mõjude hindamise tulemused, mis võivad






  i) | mõjutada konkreetse protsessi võimet riski vähendada; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Taotlus peab sisaldama piisavat teavet ka järgmiste asjaolude kohta:

a)

üksteisest sõltuvate protsessidega seonduvad riskid, eelkõige selliste võimalike kaudsete mõjude hindamise tulemused, mis võivad

i)

mõjutada konkreetse protsessi võimet riski vähendada;

| ii) | kaasneda kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete transpordi või ladustamise, samuti ohutu kõrvaldamisega (sh reovee kõrvaldamisega); |
| --- | --- |

ii)

kaasneda kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete transpordi või ladustamise, samuti ohutu kõrvaldamisega (sh reovee kõrvaldamisega);

| b) | toodete kavakohase lõppkasutusega seotud riskid, eelkõige:






  i) | tuleb täpsustada kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete kavakohane lõppkasutus; |
| --- | --- | --- |

b)

toodete kavakohase lõppkasutusega seotud riskid, eelkõige:

i)

tuleb täpsustada kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete kavakohane lõppkasutus;

| ii) | tuleb teha inimeste ja loomade terviseriskide ning võimalike keskkonnamõjude hindamine, tuginedes punkti 2 alapunkti d kohaselt tehtud riskivähendamise hinnangule. |
| --- | --- |

ii)

tuleb teha inimeste ja loomade terviseriskide ning võimalike keskkonnamõjude hindamine, tuginedes punkti 2 alapunkti d kohaselt tehtud riskivähendamise hinnangule.

| 6. | Taotlusega peab kaasas olema dokumentaalne tõendusmaterjal, eelkõige






  a) | voodiagramm, kus on näidatud protsessi käik; |
| --- | --- | --- |

6.

Taotlusega peab kaasas olema dokumentaalne tõendusmaterjal, eelkõige

a)

voodiagramm, kus on näidatud protsessi käik;

| b) | punkti 2 alapunktis d osutatud tõendusmaterjal, samuti muu materjal, mis aitab põhjendada taotluses esitatud teavet, nagu on sätestatud punktis 2. |
| --- | --- |

b)

punkti 2 alapunktis d osutatud tõendusmaterjal, samuti muu materjal, mis aitab põhjendada taotluses esitatud teavet, nagu on sätestatud punktis 2.

| 7. | Taotlusesse lisatakse huvitatud isiku vastutava kontaktisiku nimi, täielik aadress, telefoni- ja/või faksinumber ja/või e-posti aadress.”. |
| --- | --- |

7.

Taotlusesse lisatakse huvitatud isiku vastutava kontaktisiku nimi, täielik aadress, telefoni- ja/või faksinumber ja/või e-posti aadress.”.

| (5) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | II peatüki punkti 2 alapunkti b alapunkt xvii asendatakse järgmisega:






  „xvii) | eksponaatide puhul „eksponaat, mitte inimtoiduks”, mitte alapunktis a nimetatud tekst; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

II peatüki punkti 2 alapunkti b alapunkt xvii asendatakse järgmisega:

„xvii)

eksponaatide puhul „eksponaat, mitte inimtoiduks”, mitte alapunktis a nimetatud tekst;

| xviii) | XIII lisa XIII peatükis osutatud kalaõli puhul, mis on mõeldud ravimite tootmiseks, „ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli”, mitte alapunktis a nimetatud tekst; |
| --- | --- |

xviii)

XIII lisa XIII peatükis osutatud kalaõli puhul, mis on mõeldud ravimite tootmiseks, „ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli”, mitte alapunktis a nimetatud tekst;

| xix) | IV lisa IV peatüki 2. jao punktis I kohaselt lubjaga töödeldud sõnniku puhul, „sõnniku ja lubja segu.”;” |
| --- | --- |

xix)

IV lisa IV peatüki 2. jao punktis I kohaselt lubjaga töödeldud sõnniku puhul, „sõnniku ja lubja segu.”;”

| b) | V peatüki punkti 3 alapunkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | need on mõeldud teadustööks või muuks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 17 osutatud otstarbeks, mille pädev asutus on heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

b)

V peatüki punkti 3 alapunkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

need on mõeldud teadustööks või muuks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 17 osutatud otstarbeks, mille pädev asutus on heaks kiitnud;

| e) | taastuvkütus, mis on toodetud 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest IV lisa IV peatüki 2. jao punkti J kohaselt.”. |
| --- | --- |

e)

taastuvkütus, mis on toodetud 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest IV lisa IV peatüki 2. jao punkti J kohaselt.”.

| (6) | XI lisa I peatüki 2. jao sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Töödeldud sõnniku ning töödeldud sõnnikust ja nahkhiireguaanost saadud toodete turule laskmise suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi. Lisaks tuleb nahkhiireguaano puhul taotleda sihtliikmesriigi nõusolekut, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1.”. |
| --- | --- |

(6)

XI lisa I peatüki 2. jao sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Töödeldud sõnniku ning töödeldud sõnnikust ja nahkhiireguaanost saadud toodete turule laskmise suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi. Lisaks tuleb nahkhiireguaano puhul taotleda sihtliikmesriigi nõusolekut, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1.”.

| (7) | XIII lisale lisatakse XIII peatükk:
  „XIII   PEATÜKK

  Erinõuded kalaõli kohta mis on mõeldud ravimite tootmiseks

  Tootmisahela lõpp-punkt ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli puhul
  Kalaõli, mis on saadud X lisa II peatüki 3. jao punktis A.2 osutatud materjalidest, mida on hapetustatud naatriumhüdroksiidi lahusega temperatuuril 80 °C või üle selle ning mida on seejärel puhastatud destilleerimise abil temperatuuril 200 °C või üle selle, võib kooskõlas käesoleva määrusega ravimite tootmiseks piiranguid kohaldamata turule lasta.”. |
| --- | --- |

(7)

XIII lisale lisatakse XIII peatükk:

„XIII   PEATÜKK

Erinõuded kalaõli kohta mis on mõeldud ravimite tootmiseks

Tootmisahela lõpp-punkt ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli puhul

Kalaõli, mis on saadud X lisa II peatüki 3. jao punktis A.2 osutatud materjalidest, mida on hapetustatud naatriumhüdroksiidi lahusega temperatuuril 80 °C või üle selle ning mida on seejärel puhastatud destilleerimise abil temperatuuril 200 °C või üle selle, võib kooskõlas käesoleva määrusega ravimite tootmiseks piiranguid kohaldamata turule lasta.”.

| (8) | XIV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I peatükki muudetakse järgmiselt:






  i) | 1. jagu muudetakse järgmiselt:






  — | sissejuhatavas osas asendatakse punkt e) järgmisega:






  „e) | need tuleb esitada liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas koos dokumendiga, mis on koostatud tabeli 1 veerus „Tõendid/näidisdokumendid” osutatud näidise alusel; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(8)

XIV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I peatükki muudetakse järgmiselt:

i)

1. jagu muudetakse järgmiselt:

—

sissejuhatavas osas asendatakse punkt e) järgmisega:

„e)

need tuleb esitada liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas koos dokumendiga, mis on koostatud tabeli 1 veerus „Tõendid/näidisdokumendid” osutatud näidise alusel;

| f) | need peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus, ning mis on kantud asjaomaste ettevõtete loetellu, millele on osutatud artiklis 30.” |
| --- | --- |

f)

need peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus, ning mis on kantud asjaomaste ettevõtete loetellu, millele on osutatud artiklis 30.”

| — | tabeli 1 reas nr 1 asendatakse teises veerus esitatud tootekirjeldus järgmisega:

  „Töödeldud loomne valk, sh kõnealust valku sisaldavad segud ja tooted, mis ei ole lemmikloomatoit ega ega selliseid valke sisaldav määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt.” |
| --- | --- |

—

tabeli 1 reas nr 1 asendatakse teises veerus esitatud tootekirjeldus järgmisega:

„Töödeldud loomne valk, sh kõnealust valku sisaldavad segud ja tooted, mis ei ole lemmikloomatoit ega ega selliseid valke sisaldav määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt.”

| ii) | 2. jaos asendatakse pealkiri järgmisega:
  „Töödeldud loomse valgu import. See hõlmab kõnealust valku sisaldavaid segusid ja tooteid, mis ei ole lemmikloomatoit ega selliseid valke sisaldav määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt.”; |
| --- | --- |

ii)

2. jaos asendatakse pealkiri järgmisega:

„Töödeldud loomse valgu import. See hõlmab kõnealust valku sisaldavaid segusid ja tooteid, mis ei ole lemmikloomatoit ega selliseid valke sisaldav määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt.”;

Töödeldud loomse valgu import. See hõlmab kõnealust valku sisaldavaid segusid ja tooteid, mis ei ole lemmikloomatoit ega selliseid valke sisaldav määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt.

| b) | II peatükki muudetakse järgmiselt:






  i) | 1. jagu muudetakse järgmiselt:






  — | sissejuhatavas osas asendatakse punktid d ja e järgmisega:






  „d) | need peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus, ning mis on kantud asjaomaste ettevõtete loetellu, millele on osutatud artiklis 30;” ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

II peatükki muudetakse järgmiselt:

i)

1. jagu muudetakse järgmiselt:

—

sissejuhatavas osas asendatakse punktid d ja e järgmisega:

„d)

need peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus, ning mis on kantud asjaomaste ettevõtete loetellu, millele on osutatud artiklis 30;” ning

| e) | neil peab transpordi ajal kuni liitu sisenemisel toimuva veterinaarkontrolli kohani olema kaasas terviseohutuse tõend, millele on viidatud tabeli 1 veerus „Tõendid/näidisdokumendid”; või |
| --- | --- |

e)

neil peab transpordi ajal kuni liitu sisenemisel toimuva veterinaarkontrolli kohani olema kaasas terviseohutuse tõend, millele on viidatud tabeli 1 veerus „Tõendid/näidisdokumendid”; või

| f) | need tuleb esitada liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas koos dokumendiga, mis on koostatud tabeli 2 veerus „Tõendid/näidisdokumendid” osutatud näidise alusel.” |
| --- | --- |

f)

need tuleb esitada liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas koos dokumendiga, mis on koostatud tabeli 2 veerus „Tõendid/näidisdokumendid” osutatud näidise alusel.”

| — | tabeli 2 rida nr 17 asendatakse järgmisega:











  „17 | Põllumajandusloomade toiduahelast välja jäävate teatavate kasutusviide jaoks mõeldud sulatatud rasvad | a) | Kui tegu on biodiislikütuse tootmiseks mõeldud materjalidega:
  artiklites 8, 9 ja 10 nimetatud 1., 2. ja 3. kategooria materjal. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

tabeli 2 rida nr 17 asendatakse järgmisega:

„17

Põllumajandusloomade toiduahelast välja jäävate teatavate kasutusviide jaoks mõeldud sulatatud rasvad

a)

Kui tegu on biodiislikütuse tootmiseks mõeldud materjalidega:

artiklites 8, 9 ja 10 nimetatud 1., 2. ja 3. kategooria materjal.

| b) | Kui on tegu IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J viidatud taastuvkütuse tootmiseks mõeldud materjalidega:
  artiklites 9 ja 10 nimetatud 2. ja 3. kategooria materjal. |
| --- | --- |

b)

Kui on tegu IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J viidatud taastuvkütuse tootmiseks mõeldud materjalidega:

artiklites 9 ja 10 nimetatud 2. ja 3. kategooria materjal.

| c) | Kui tegu on orgaaniliseks väetiseks ja mullaparandusaineks mõeldud materjalidega:
  artikli 9 punktides c ja d ning punkti f alapunktis i nimetatud 2. kategooria materjal ja artiklis 10 (v.a punktid c ja p) nimetatud 3. kategooria materjal. |
| --- | --- |

c)

Kui tegu on orgaaniliseks väetiseks ja mullaparandusaineks mõeldud materjalidega:

artikli 9 punktides c ja d ning punkti f alapunktis i nimetatud 2. kategooria materjal ja artiklis 10 (v.a punktid c ja p) nimetatud 3. kategooria materjal.

| d) | Kui tegu on muuks otstarbeks mõeldud materjalidega:
  artikli 8 punktides b, c ja d nimetatud 1. kategooria materjal, artikli 9 punktides c ja d ning punkti f alapunktis i nimetatud 2. kategooria materjal ja artiklis 10 (v.a punktid c ja p) nimetatud 3. kategooria materjal. |
| --- | --- |

d)

Kui tegu on muuks otstarbeks mõeldud materjalidega:

artikli 8 punktides b, c ja d nimetatud 1. kategooria materjal, artikli 9 punktides c ja d ning punkti f alapunktis i nimetatud 2. kategooria materjal ja artiklis 10 (v.a punktid c ja p) nimetatud 3. kategooria materjal.

Sulatatud rasvad peavad vastama 9. jaos sätestatud nõuetele.

Kolmandad riigid, mis on loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas, või kalamaterjalide puhul otsuse 2006/766/EÜ II lisas.

XV lisa 10. peatüki punkt B”

| ii) | 9. jao punkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | käesoleva määruse IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J viidatud taastuvkütuse tootmiseks mõeldud materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 9 viidatud 2. kategooria materjalidest ja artiklis 10 viidatud 3. kategooria materjalidest; |
| --- | --- | --- |

ii)

9. jao punkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

käesoleva määruse IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J viidatud taastuvkütuse tootmiseks mõeldud materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 9 viidatud 2. kategooria materjalidest ja artiklis 10 viidatud 3. kategooria materjalidest;

| iv) | muude materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktides b, c ja d nimetatud 1. kategooria materjalidest, määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktides c ja d ja punkti f alapunktis i viidatud 2. kategooria materjalidest või 3. kategooria materjalidest, ent mitte artikli 10 punktides c ja p viidatud materjalidest;” |
| --- | --- |

iv)

muude materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktides b, c ja d nimetatud 1. kategooria materjalidest, määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktides c ja d ja punkti f alapunktis i viidatud 2. kategooria materjalidest või 3. kategooria materjalidest, ent mitte artikli 10 punktides c ja p viidatud materjalidest;”

| (9) | XV lisa 10. peatüki B osa asendatakse järgmisega:
  „10.   PEATÜKK, B OSA

  Terviseohutuse tõend


  Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasutatavate sulatatud rasvade kohta, mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks (2) Euroopa Liidu kaudu |
| --- | --- |

(9)

XV lisa 10. peatüki B osa asendatakse järgmisega:

„10.   PEATÜKK, B OSA

Terviseohutuse tõend

Terviseohutuse tõend

Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasutatavate sulatatud rasvade kohta, mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks (2) Euroopa Liidu kaudu

Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasutatavate sulatatud rasvade kohta, mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks

2

Euroopa Liidu kaudu

Image

Image

Image

Image

Image

| (10) | XVI lisa III peatükis lisatakse 11.jagu:
  „11.   jagu


  Ametlik kontroll materjali hüdrolüüsi ja sellele järgneva kõrvaldamise üle

  Pädev asutus peab kontrollima kohti, kus toimub materjali hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine, vastavalt IV lisa IV peatüki 2. jao punktile H.
  Sellise kontrollimise käigus peab selleks, et saaks võrrelda lähetatud ja kõrvaldatud hüdrolüüsitud materjali koguseid, kontrollima ka dokumente:






  a) | asjaomases kohas hüdrolüüsitud materjalide koguste kohta; |
| --- | --- | --- |

(10)

XVI lisa III peatükis lisatakse 11.jagu:

„11.   jagu

11.

jagu

Ametlik kontroll materjali hüdrolüüsi ja sellele järgneva kõrvaldamise üle

Ametlik kontroll materjali hüdrolüüsi ja sellele järgneva kõrvaldamise üle

Pädev asutus peab kontrollima kohti, kus toimub materjali hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine, vastavalt IV lisa IV peatüki 2. jao punktile H.

Sellise kontrollimise käigus peab selleks, et saaks võrrelda lähetatud ja kõrvaldatud hüdrolüüsitud materjali koguseid, kontrollima ka dokumente:

a)

asjaomases kohas hüdrolüüsitud materjalide koguste kohta;

| b) | ettevõtetes, kus toimub hüdrolüüsitud materjali kõrvaldamine. |
| --- | --- |

b)

ettevõtetes, kus toimub hüdrolüüsitud materjali kõrvaldamine.

Kontrollitoiminguid tehakse korrapäraselt ja riskihinnangu alusel.

Kontrollkäike hüdrolüüsikonteineri asukohta tehakse selle käitamise esimese 12 kuu jooksul iga kord, kui hüdrolüüsitud materjali konteinerist välja võetakse.

Pärast esimese 12kuulise käitamisperioodi möödumist tehakse kontrollkäike konteineri asukohta iga kord, kui konteiner tühjendatakse ning kontrollitakse korrosiooni- ja lekkekindlust määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa IV peatüki 2. jao punkti H alapunkti j kohaselt.”

---

(1)  BS EN 12880:2000, Characterization of sludges. Determination of dry residue and water content. European Committee for Standardisation,

1

(2)  CEN EN 459-2:2002 method CEN/TC 51 - Cement and building limes. European Committee for Standardisation,”.

2

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 750/2011,

29. juuli 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AR | 23,8 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 25,6 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 79,0 |
| TR | 60,0 |
| UY | 68,2 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 70,4 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 155,4 |
| MA | 137,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 175,1 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 135,9 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 83,5 |
| CL | 87,3 |
| CN | 77,5 |
| NZ | 110,7 |
| US | 131,3 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 109,2 |
| CN | 75,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | IL | 240,3 |
| TR | 174,5 |
| XS | 83,4 |
| ZZ | 166,1 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 282,9 |
| ZZ | 275,4 |
| 0809 30 | TR | 174,8 |
| ZZ | 174,8 |
| 0809 40 05 | BA | 51,5 |
| IL | 148,6 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 82,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AR

23,8

ZA

27,3

ZZ

25,6

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

64,9

CL

79,0

TR

60,0

UY

68,2

ZA

79,9

ZZ

70,4

0806 10 10

CL

54,3

EG

155,4

MA

137,5

TN

223,5

TR

175,1

ZA

69,4

ZZ

135,9

0808 10 80

AR

93,7

BR

83,5

CL

87,3

CN

77,5

NZ

110,7

US

131,3

ZA

92,9

ZZ

96,7

0808 20 50

AR

74,9

CL

109,2

CN

75,8

NZ

148,5

ZA

109,1

ZZ

103,5

0809 10 00

IL

240,3

TR

174,5

XS

83,4

ZZ

166,1

0809 20 95

CL

267,8

TR

282,9

ZZ

275,4

0809 30

TR

174,8

ZZ

174,8

0809 40 05

BA

51,5

IL

148,6

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

82,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 751/2011,

29. juuli 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 728/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 728/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 29.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 30. juulist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 56,48 | 0,53 |
| 1701 99 10 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

49,99

0,00

1701 11 90 (1)

49,99

0,00

1701 12 10 (1)

49,99

0,00

1701 12 90 (1)

49,99

0,00

1701 91 00 (2)

56,48

0,53

1701 99 10 (2)

56,48

0,00

1701 99 90 (2)

56,48

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 752/2011,

29. juuli 2011,

millega määratakse kindlaks alates 1. augustist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. augustist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. augustist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. augustist 2011 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2011

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15.7.2011-28.7.2011

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 228,97 | 190,16 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 386,59 | 376,59 | 356,59 |
| Lahe lisatasu | — | 21,69 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 57,12 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

228,97

190,16

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

386,59

376,59

356,59

Lahe lisatasu

—

21,69

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

57,12

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 18,33 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 49,88 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

18,33 eurot/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

49,88 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

DIREKTIIVID

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/30

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/73/EL,

29. juuli 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiivi 2008/121/EÜ tekstiilinimetuste kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2008/121/EÜ on sätestatud eeskirjad toodete etikettimiseks või märgistamiseks, arvestades nende tekstiilkiu sisaldust, et tagada tarbijahuvide kaitse. Tekstiilitooteid võib viia liidu turule ainult siis, kui need vastavad kõnealuse direktiivi sätetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2008/121/EÜ on sätestatud eeskirjad toodete etikettimiseks või märgistamiseks, arvestades nende tekstiilkiu sisaldust, et tagada tarbijahuvide kaitse. Tekstiilitooteid võib viia liidu turule ainult siis, kui need vastavad kõnealuse direktiivi sätetele.

| (2) | Arvestades tehnilise töörühma hiljutisi järeldusi, on direktiivi 2008/121/EÜ kohandamiseks tehnika arenguga vaja lisada kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid”. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades tehnilise töörühma hiljutisi järeldusi, on direktiivi 2008/121/EÜ kohandamiseks tehnika arenguga vaja lisada kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid”.

| (3) | Seetõttu tuleks direktiivi 2008/121/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks direktiivi 2008/121/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/121/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse 49. rida:







  „49. | Kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid | kahekomponendiline kiud, milles põhiainele polüpropüleenile on lisatud 10–25 massiprotsenti polüamiidkiude” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse 49. rida:

„49.

Kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid

kahekomponendiline kiud, milles põhiainele polüpropüleenile on lisatud 10–25 massiprotsenti polüamiidkiude”

| 2) | V lisale lisatakse kirje 49:







  „49. | Kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid | 1,00”. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V lisale lisatakse kirje 49:

„49.

Kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid

1,00”.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuliks 2012. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 19, 23.1.2009, lk 29.

1

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/32

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/74/EL,

29. juuli 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/73/EÜ (kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta) II lisa, et kohandada seda tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/73/EÜ kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2008/121/EÜ tekstiilinimetuste kohta (2) on ette nähtud, et tekstiiltoodete kiukoostis tuleb märkida etiketile ning et nende toodete ja etiketil esitatud kiukoostise vastavust tuleb kontrollida analüüsi teel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2008/121/EÜ tekstiilinimetuste kohta (2) on ette nähtud, et tekstiiltoodete kiukoostis tuleb märkida etiketile ning et nende toodete ja etiketil esitatud kiukoostise vastavust tuleb kontrollida analüüsi teel.

| (2) | Direktiivis 96/73/EÜ on sätestatud kahekomponentsete tekstiilkiusegude ühtsed kvantitatiivse analüüsi meetodid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 96/73/EÜ on sätestatud kahekomponentsete tekstiilkiusegude ühtsed kvantitatiivse analüüsi meetodid.

| (3) | Tehnilise töörühma hiljutiste seisukohtade alusel kohandati direktiivi 2008/121/EÜ tehnika arengut silmas pidades ja lisati kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid”. |
| --- | --- |

(3)

Tehnilise töörühma hiljutiste seisukohtade alusel kohandati direktiivi 2008/121/EÜ tehnika arengut silmas pidades ja lisati kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid”.

| (4) | Seetõttu on vaja kindlaks määrata ühtsed katsemeetodid kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on vaja kindlaks määrata ühtsed katsemeetodid kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi jaoks.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 96/73/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 96/73/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 96/73/EÜ II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuliks 2012. Nad edastavad nimetatud normide teksti komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad neisse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 32, 3.2.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 19, 23.1.2009, lk 29.

2

---

LISA

Direktiivi 96/73/EÜ II lisa 2. peatükki muudetakse järgmiselt:

| 1) | Kokkuvõtlik tabel asendatakse järgmise tabeliga:
  „2.   KOKKUVÕTLIK TABEL








  Meetod | Rakendusala (1) | Reaktiiv |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahustuv komponent | Lahustumatu komponent |
| 1. | Atsetaat | Teatavad muud kiud | Atsetoon |
| 2. | Teatavad valkkiud | Teatavad muud kiud | Hüpoklorit |
| 3. | Viskoos, vaskammoniaak või teatavad modaalkiu liigid | Teatavad muud kiud | Sipelghape ja tsinkkloriid |
| 4. | Polüamiid või nailon | Teatavad muud kiud | 80-massiprotsendiline sipelghape |
| 5. | Atsetaat | Teatavad muud kiud | Bensüülalkohol |
| 6. | Triatsetaat või polülaktiid | Teatavad muud kiud | Diklorometaan |
| 7. | Teatavad tsellulooskiud | Teatavad muud kiud | 75-massiprotsendiline väävelhape |
| 8. | Akrüülid, teatavad modakrüülid või teatavad kloorkiud | Teatavad muud kiud | Dimetüülformamiid |
| 9. | Teatavad kloorkiud | Teatavad muud kiud | 55,5/44,5-mahuprotsendiline süsinikdisulfiid/atsetoon |
| 10. | Atsetaat | Teatavad muud kiud | Jää-äädikhape |
| 11. | Siid, polüamiid või nailon | Teatavad muud kiud | 75-massiprotsendiline väävelhape |
| 12. | Džuut | Teatavad loomsed kiud | Lämmastikusisalduse meetod |
| 13. | Polüpropeen | Teatavad muud kiud | Ksüleen |
| 14. | Teatavad kiud | Teatavad muud kiud | Kontsentreeritud väävelhappe meetod |
| 15. | Kloorkiud, teatavad modakrüülid, teatavad elastaanid, atsetaadid ja triatsetaadid | Teatavad muud kiud | Tsükloheksanoon |
| 16. | Melamiin | Teatavad muud kiud | 90-massiprotsendiline kuum sipelghape |

1)

Kokkuvõtlik tabel asendatakse järgmise tabeliga:

„2.   KOKKUVÕTLIK TABEL

Meetod

Rakendusala (1)

Reaktiiv

Lahustuv komponent

Lahustumatu komponent

1.

Atsetaat

Teatavad muud kiud

Atsetoon

2.

Teatavad valkkiud

Teatavad muud kiud

Hüpoklorit

3.

Viskoos, vaskammoniaak või teatavad modaalkiu liigid

Teatavad muud kiud

Sipelghape ja tsinkkloriid

4.

Polüamiid või nailon

Teatavad muud kiud

80-massiprotsendiline sipelghape

5.

Atsetaat

Teatavad muud kiud

Bensüülalkohol

6.

Triatsetaat või polülaktiid

Teatavad muud kiud

Diklorometaan

7.

Teatavad tsellulooskiud

Teatavad muud kiud

75-massiprotsendiline väävelhape

8.

Akrüülid, teatavad modakrüülid või teatavad kloorkiud

Teatavad muud kiud

Dimetüülformamiid

9.

Teatavad kloorkiud

Teatavad muud kiud

55,5/44,5-mahuprotsendiline süsinikdisulfiid/atsetoon

10.

Atsetaat

Teatavad muud kiud

Jää-äädikhape

11.

Siid, polüamiid või nailon

Teatavad muud kiud

75-massiprotsendiline väävelhape

12.

Džuut

Teatavad loomsed kiud

Lämmastikusisalduse meetod

13.

Polüpropeen

Teatavad muud kiud

Ksüleen

14.

Teatavad kiud

Teatavad muud kiud

Kontsentreeritud väävelhappe meetod

15.

Kloorkiud, teatavad modakrüülid, teatavad elastaanid, atsetaadid ja triatsetaadid

Teatavad muud kiud

Tsükloheksanoon

16.

Melamiin

Teatavad muud kiud

90-massiprotsendiline kuum sipelghape

| 2) | Meetodi nr 1 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), lina (7), harilik kanep (8), džuut (9), manillakanep (10), halfa (11), kookoskiud (12), genista (13), ramjee (14), sisal (15), vaskammoniaak (21), modaal (22), valkkiud (23), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49). |
| --- | --- | --- |

2)

Meetodi nr 1 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), lina (7), harilik kanep (8), džuut (9), manillakanep (10), halfa (11), kookoskiud (12), genista (13), ramjee (14), sisal (15), vaskammoniaak (21), modaal (22), valkkiud (23), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).

Käesolevat meetodit ei saa mitte mingil juhul kohaldada pinnalt deatsetüülitud atsetaadi suhtes.”

| 3) | Meetodi nr 2 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | puuvill (5), vaskammoniaak (21), viskoos (25), akrüül (26), kloorkiud (27), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastaan (43), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49). |
| --- | --- | --- |

3)

Meetodi nr 2 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

puuvill (5), vaskammoniaak (21), viskoos (25), akrüül (26), kloorkiud (27), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastaan (43), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).

Kui kiusegu sisaldab eri valkkiude, saadakse käesoleva meetodi kohaldamisel üksnes nende summaarne kogus, mitte aga iga üksiku kiu kogused.”

| 4) | Meetodit nr 3 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „VISKOOS, VASKAMMONIAAK VÕI TEATAVAD MODAALILIIGID JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (Sipelghappe-tsinkkloriidmeetod)” |
| --- | --- | --- |

4)

Meetodit nr 3 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„VISKOOS, VASKAMMONIAAK VÕI TEATAVAD MODAALILIIGID JA TEATAVAD MUUD KIUD

(Sipelghappe-tsinkkloriidmeetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | puuvill (5), polüpropüleen (37), elastolefiin (47) ja melamiin (48). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

puuvill (5), polüpropüleen (37), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

Kui segus esineb modaalkiudusid, tuleb selle lahustuvus reagendis eelnevalt välja selgitada.

Käesolev meetod ei ole kohaldatav selliste segude suhtes, kus puuvill on keemiliselt kahjustunud ega juhul, kui viskoos või vaskammoniaak on muutunud mittetäielikult lahustuvaks mõnede viimistlus- või värvainete toimel, mida ei saa täielikult eemaldada.”

| c) | Punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
  Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud puuvilla puhul, kui d on 1,02, ja melamiini puhul, kui d on 1,01.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE

Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud puuvilla puhul, kui d on 1,02, ja melamiini puhul, kui d on 1,01.”

| 5) | Meetodit nr 5 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ATSETAAT JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (Bensüülalkoholimeetod)” |
| --- | --- | --- |

5)

Meetodit nr 5 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„ATSETAAT JA TEATAVAD MUUD KIUD

(Bensüülalkoholimeetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | triatsetaat (24), polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

triatsetaat (24), polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).”

| 6) | Meetodit nr 6 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „TRIATSETAAT VÕI POLÜLAKTIID JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (Diklorometaanimeetod)” |
| --- | --- | --- |

6)

Meetodit nr 6 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„TRIATSETAAT VÕI POLÜLAKTIID JA TEATAVAD MUUD KIUD

(Diklorometaanimeetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).

Märkus

Teatavate viimistlusmenetluste toimel osaliselt hüdrolüüsunud triatsetaatkiud ei lahustu enam täielikult reaktiivis. Sellisel juhul ei ole meetod kohaldatav.”

| 7) | Meetodit nr 7 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „TEATAVAD TSELLULOOSIKIUD JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (75-massiprotsendilise väävelhappe meetod)” |
| --- | --- | --- |

7)

Meetodit nr 7 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„TEATAVAD TSELLULOOSIKIUD JA TEATAVAD MUUD KIUD

(75-massiprotsendilise väävelhappe meetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | polüester (35), polüpropüleen (37), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

polüester (35), polüpropüleen (37), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).”

| c) | Punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
  Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi puhul, kui d on 1,01.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE

Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi puhul, kui d on 1,01.”

| 8) | Meetodi nr 8 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49). |
| --- | --- | --- |

8)

Meetodi nr 8 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastomultiester (46), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).

Meetod on kohaldatav ka metallkompleksvärvidega värvitud akrüülkiudude ja teatavate modakrüülkiudude puhul, kuid ei ole kohaldatav peitskroomvärvidega värvitud kiudude korral.”

| 9) | Meetodi nr 9 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), klaaskiud (44), elastomultiester (46), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49). |
| --- | --- | --- |

9)

Meetodi nr 9 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), klaaskiud (44), elastomultiester (46), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).

Kui villa- või siidkiu sisaldus segus ületab 25 %, tuleb kasutada meetodit nr 2.

Kui polüamiidi või nailoni sisaldus segus ületab 25 %, tuleb kasutada meetodit nr 4.”

| 10) | Meetodit nr 10 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ATSETAAT JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (Jää-äädikhappemeetod)” |
| --- | --- | --- |

10)

Meetodit nr 10 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„ATSETAAT JA TEATAVAD MUUD KIUD

(Jää-äädikhappemeetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | teatavad kloorkiud (27), nimelt teatavad järelklooritud või järelkloorimata polüvinüülkloriidkiud, polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

teatavad kloorkiud (27), nimelt teatavad järelklooritud või järelkloorimata polüvinüülkloriidkiud, polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).”

| 11) | Meetodit nr 11 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „SIID VÕI POLÜAMIID JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (75-massiprotsendilise väävelhappe meetod)” |
| --- | --- | --- |

11)

Meetodit nr 11 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„SIID VÕI POLÜAMIID JA TEATAVAD MUUD KIUD

(75-massiprotsendilise väävelhappe meetod)”

| b) | Punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   RAKENDUSALA
  Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kohaldatav kahekomponentsete segude suhtes, mille koostisse kuuluvad:






  1. | siid (4) või polüamiid või nailon (30)
  ja |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   RAKENDUSALA

Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kohaldatav kahekomponentsete segude suhtes, mille koostisse kuuluvad:

1.

siid (4) või polüamiid või nailon (30)

ja

| 2. | lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).” |
| --- | --- |

2.

lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).”

| c) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   PÕHIMÕTE
  Siid või polüamiid või nailon lahustatakse teada oleva kuivmassiga kiusegust 75 % lise väävelhappega.
  Jääk kogutakse kokku, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; jäägi vajaduse korral korrigeeritud mass esitatakse massiprotsendina segu kuivmassist. Kuiva siidi või polüamiidi või nailoni massiprotsent leitakse kaalutiste erinevuse kaudu.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   PÕHIMÕTE

Siid või polüamiid või nailon lahustatakse teada oleva kuivmassiga kiusegust 75 % lise väävelhappega.

Jääk kogutakse kokku, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; jäägi vajaduse korral korrigeeritud mass esitatakse massiprotsendina segu kuivmassist. Kuiva siidi või polüamiidi või nailoni massiprotsent leitakse kaalutiste erinevuse kaudu.”

| d) | Punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   KATSEMENETLUS
  Järgitakse üldosas kirjeldatud menetlust ja jätkatakse järgmiselt. | Analüüsitav proov asetatakse vähemalt 200 ml mahutavusega ja lihvkorgiga varustatud kolbi, lisatakse 100 ml 75-massiprotsendilist väävelhapet proovi iga grammi kohta ning kolb suletakse korgiga. Kolbi loksutatakse intensiivselt ning sel lastakse 30 minutit toatemperatuuril seista. Loksutatakse veel kord ning jäetakse taas 30 minutiks seisma. Seejärel loksutatakse veel kord ning kolvi sisu filtreeritakse läbi kaalutud filtertiigli. Kolbi jäänud kiud uhutakse filtertiiglisse 75-protsendilise väävelhappega. Filtertiiglis olevat jääk pestakse esmalt 50 ml lahja väävelhappelahusega, seejärel 50 ml veega ja lõpuks 50 ml lahjendatud ammoniaagilahusega. Kiujäägil lastakse enne igakordset vaakumfiltreerimist ligikaudu 10 minutit pesemisvedelikuga kokkupuutes olla. Lõpuks uhutakse kiujääke veega, jättes need sellega kokkupuutesse ligikaudu 30 minutiks. Filtertiigel vaakumfiltreeritakse, tiigel ja jääk kuivatatakse, jahutatakse ja kaalutakse. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   KATSEMENETLUS

Järgitakse üldosas kirjeldatud menetlust ja jätkatakse järgmiselt.

Analüüsitav proov asetatakse vähemalt 200 ml mahutavusega ja lihvkorgiga varustatud kolbi, lisatakse 100 ml 75-massiprotsendilist väävelhapet proovi iga grammi kohta ning kolb suletakse korgiga. Kolbi loksutatakse intensiivselt ning sel lastakse 30 minutit toatemperatuuril seista. Loksutatakse veel kord ning jäetakse taas 30 minutiks seisma. Seejärel loksutatakse veel kord ning kolvi sisu filtreeritakse läbi kaalutud filtertiigli. Kolbi jäänud kiud uhutakse filtertiiglisse 75-protsendilise väävelhappega. Filtertiiglis olevat jääk pestakse esmalt 50 ml lahja väävelhappelahusega, seejärel 50 ml veega ja lõpuks 50 ml lahjendatud ammoniaagilahusega. Kiujäägil lastakse enne igakordset vaakumfiltreerimist ligikaudu 10 minutit pesemisvedelikuga kokkupuutes olla. Lõpuks uhutakse kiujääke veega, jättes need sellega kokkupuutesse ligikaudu 30 minutiks. Filtertiigel vaakumfiltreeritakse, tiigel ja jääk kuivatatakse, jahutatakse ja kaalutakse.

| | Polüamiidi kahekomponentsete segude puhul, mis sisaldavad kahekomponendilist polüpropüleen-polüamiidi, pestakse pärast kiudude filtreerimist läbi kaalutud filtertiigli (enne eespool kirjeldatud pesemisprotseduuri) filtertiiglis olev jääk kaks korda 50 ml 75-protsendilise väävelhappega.” |
| --- | --- |

Polüamiidi kahekomponentsete segude puhul, mis sisaldavad kahekomponendilist polüpropüleen-polüamiidi, pestakse pärast kiudude filtreerimist läbi kaalutud filtertiigli (enne eespool kirjeldatud pesemisprotseduuri) filtertiiglis olev jääk kaks korda 50 ml 75-protsendilise väävelhappega.”

| e) | Punktid 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
  „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
  Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud lambavilla puhul, kui d on 0,985, kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi puhul, kui d on 1,005, ja melamiini puhul, kui d on 1,01.
  6.   TÄPSUS
  Käesoleva meetodiga homogeensetest tekstiilkiusegudest saadud tulemuste usalduspiirid ei ületa ± 1, kui usaldusnivoo on 95 %, välja arvatud kahekomponendilist polüpropüleen-polüamiidi sisaldavate polüamiidi kahekomponentsete segude puhul, mille tulemuste usalduspiirid ei ületa ± 2.” |
| --- | --- |

e)

Punktid 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE

Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud lambavilla puhul, kui d on 0,985, kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi puhul, kui d on 1,005, ja melamiini puhul, kui d on 1,01.

6.   TÄPSUS

Käesoleva meetodiga homogeensetest tekstiilkiusegudest saadud tulemuste usalduspiirid ei ületa ± 1, kui usaldusnivoo on 95 %, välja arvatud kahekomponendilist polüpropüleen-polüamiidi sisaldavate polüamiidi kahekomponentsete segude puhul, mille tulemuste usalduspiirid ei ületa ± 2.”

| 12) | Meetodit nr 14 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „TEATAVAD KIUD JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (Kontsentreeritud väävelhappe meetod)” |
| --- | --- | --- |

12)

Meetodit nr 14 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„TEATAVAD KIUD JA TEATAVAD MUUD KIUD

(Kontsentreeritud väävelhappe meetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | järelklooritud või järelkloorimata vinüülkloriidi homopolümeeridel põhinevad kloorkiud (27), polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

järelklooritud või järelkloorimata vinüülkloriidi homopolümeeridel põhinevad kloorkiud (27), polüpropüleen (37), elastolefiin (47), melamiin (48) ja kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (49).

Kõnealused modakrüülid lahustuvad kontsentreeritud väävelhappes (suhteline tihedus 20 °C juures: 1,84) ja neist tekib läbipaistev lahus.

Käesolevat meetodit võib kasutada meetodite nr 8 ja 9 asemel.”

| c) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   PÕHIMÕTE
  Teada oleva kuivmassiga kiusegust lahustatakse muud kiud kui kloorkiud, polüpropüleen, elastolefiin, melamiin või kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (ehk punkti 1 alapunktis 1 nimetatud kiud) kontsentreeritud väävelhappega (suhteline tihedus 20 °C juures 1,84). Kloorkiududest, polüpropüleenist, elastolefiinist, melamiinist või kahekomponendilisest polüpropüleen-polüamiidist koosnev jääk kogutakse kokku, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; vajaduse korral esitatakse korrigeeritud jäägi mass massiprotsendina segu kuivmassist. Teise komponendi massiprotsent leitakse kaalutiste erinevuse põhjal.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

“2.   PÕHIMÕTE

Teada oleva kuivmassiga kiusegust lahustatakse muud kiud kui kloorkiud, polüpropüleen, elastolefiin, melamiin või kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid (ehk punkti 1 alapunktis 1 nimetatud kiud) kontsentreeritud väävelhappega (suhteline tihedus 20 °C juures 1,84). Kloorkiududest, polüpropüleenist, elastolefiinist, melamiinist või kahekomponendilisest polüpropüleen-polüamiidist koosnev jääk kogutakse kokku, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; vajaduse korral esitatakse korrigeeritud jäägi mass massiprotsendina segu kuivmassist. Teise komponendi massiprotsent leitakse kaalutiste erinevuse põhjal.”

| d) | Punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
  Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi puhul, kui d on 1,01.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE

Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud kahekomponendilise polüpropüleen-polüamiidi puhul, kui d on 1,01.”

| 13) | Meetodit nr 16 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „MELAMIIN JA TEATAVAD MUUD KIUD


  (Kuuma sipelghappe meetod)” |
| --- | --- | --- |

13)

Meetodit nr 16 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„MELAMIIN JA TEATAVAD MUUD KIUD

(Kuuma sipelghappe meetod)”

| b) | Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | puuvill (5), aramiid (31) ja polüpropüleen (37).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

puuvill (5), aramiid (31) ja polüpropüleen (37).”

---

(1)  Nende kiudude üksikasjalik loend, mille puhul vastavat meetodit kohaldatakse.”

---

OTSUSED

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/37

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/483/ÜVJP,

28. juuli 2011,

millega muudetakse otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta ning pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta (1).

| (2) | Nõukogu võttis 31. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/197/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) käivitamise kohta (2). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 31. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/197/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) käivitamise kohta (2).

| (3) | Nõukogu kiitis 20. juulil 2011 heaks Somaalias tegutseva ELi väljaõppemissiooni (EUTM Somalia) muudetud kriisiohjamise kontseptsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kiitis 20. juulil 2011 heaks Somaalias tegutseva ELi väljaõppemissiooni (EUTM Somalia) muudetud kriisiohjamise kontseptsiooni.

| (4) | ÜRO peasekretär märkis 28. aprillil 2011 ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud aruandes S/2011/277 ära territoriaalsed saavutused ja julgeoleku alal tehtud edusammud ning mainis ELi pakutavat väljaõpet. ÜRO peasekretär soovitab keskenduda Somaalia julgeolekusektori institutsioonide edasisele arendamisele ning eelkõige parandada riiklike julgeolekujõudude juhtimisstruktuure. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO peasekretär märkis 28. aprillil 2011 ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud aruandes S/2011/277 ära territoriaalsed saavutused ja julgeoleku alal tehtud edusammud ning mainis ELi pakutavat väljaõpet. ÜRO peasekretär soovitab keskenduda Somaalia julgeolekusektori institutsioonide edasisele arendamisele ning eelkõige parandada riiklike julgeolekujõudude juhtimisstruktuure.

| (5) | Aafrika Liidu (AL) komisjoni esimees esitas 21. aprillil 2011 ALi rahu- ja julgeolekunõukogule aruande olukorra kohta Somaalias. Ta tõi esile julgeoleku alal saavutatud edu ning avaldas soovi, et väljaõppe toetamist jätkataks. |
| --- | --- |

(5)

Aafrika Liidu (AL) komisjoni esimees esitas 21. aprillil 2011 ALi rahu- ja julgeolekunõukogule aruande olukorra kohta Somaalias. Ta tõi esile julgeoleku alal saavutatud edu ning avaldas soovi, et väljaõppe toetamist jätkataks.

| (6) | Somaalia peaminister teatas oma 4. mai 2011. aasta kirjas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus hindab kõrgelt ELi toetust ning kordas, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus on täielikult pühendunud riiklike julgeolekujõudude juhtimisstruktuuri ülesehitamisele, et kaitsta tsiviilelanikkonda ja liita erinevad relvarühmitused ja hõimuväeosad riiklike julgeolekujõududega. |
| --- | --- |

(6)

Somaalia peaminister teatas oma 4. mai 2011. aasta kirjas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus hindab kõrgelt ELi toetust ning kordas, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus on täielikult pühendunud riiklike julgeolekujõudude juhtimisstruktuuri ülesehitamisele, et kaitsta tsiviilelanikkonda ja liita erinevad relvarühmitused ja hõimuväeosad riiklike julgeolekujõududega.

| (7) | Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus kordas 23. juunil 2011 Kampalas toimunud ühise julgeolekukomitee istungil, et hindab kõnealust toetust. |
| --- | --- |

(7)

Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus kordas 23. juunil 2011 Kampalas toimunud ühise julgeolekukomitee istungil, et hindab kõnealust toetust.

| (8) | 10. mail 2011 Addis Abebas toimunud ALi rahu- ja julgeolekunõukogu ning ELi poliitika- ja julgeolekukomitee ühisistungi käigus väljendas AL rahulolu EUTM Somalia pakutava toetusega professionaalsete ja ühtsete Somaalia riiklike julgeolekujõudude ülesehitamisele. |
| --- | --- |

(8)

10. mail 2011 Addis Abebas toimunud ALi rahu- ja julgeolekunõukogu ning ELi poliitika- ja julgeolekukomitee ühisistungi käigus väljendas AL rahulolu EUTM Somalia pakutava toetusega professionaalsete ja ühtsete Somaalia riiklike julgeolekujõudude ülesehitamisele.

| (9) | Uganda poliitilised ja sõjaväevõimud on väljendanud rahulolu partnerluse üle ELi ja Ameerika Ühendriikidega ning soovi jätkata väljaõpet. |
| --- | --- |

(9)

Uganda poliitilised ja sõjaväevõimud on väljendanud rahulolu partnerluse üle ELi ja Ameerika Ühendriikidega ning soovi jätkata väljaõpet.

| (10) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Taani ei osale käesoleva otsuse rakendamises ja seetõttu ka operatsiooni rahastamises. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Taani ei osale käesoleva otsuse rakendamises ja seetõttu ka operatsiooni rahastamises.

| (11) | Missiooni EUTM Somalia tuleks täiendavalt pikendada, |
| --- | --- |

(11)

Missiooni EUTM Somalia tuleks täiendavalt pikendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/96/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Et jätkuvalt toetada Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse kui toimiva ja kõiki Somaalia kodanikke teeniva valitsuse tugevdamist, toetab ELi sõjaline väljaõppemissioon (EUTM Somalia) Somaalia julgeolekusektori arendamist, pakkudes riiklikele julgeolekujõududele sõjalist väljaõpet. Väljaõpe keskendub Somaalia riiklike julgeolekujõudude juhtimisstruktuuri, erivõimete ja enesekoolituse võimete arendamisele, eesmärgiga anda kohalikele asjaosalistele ELi koolitusalaseid teadmisi. EUTM Somalia jätkab tegevust tihedas koostöös teiste rahvusvahelise kogukonna osalejatega, eelkõige ÜRO, Aafrika Liidu missiooniga Somaalias (AMISOM), Ameerika Ühendriikide ja Ugandaga ning nendega kooskõlastatult, ning kooskõlas kokkulepitud Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse nõuetega.
  2.   Sel eesmärgil korraldatav ELi sõjaline väljaõpe toimub jätkuvalt peamiselt Ugandas kooskõlas ELi missiooni poliitilise eesmärgiga toetada Somaalia julgeolekujõudude väljaõpet, nagu on määratletud 20. juulil 2011 nõukogu poolt heaks kiidetud muudetud kriisiohjamise kontseptsioonis. EUTM Somalia elemendid asuvad ka Nairobis ja Brüsselis.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Et jätkuvalt toetada Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse kui toimiva ja kõiki Somaalia kodanikke teeniva valitsuse tugevdamist, toetab ELi sõjaline väljaõppemissioon (EUTM Somalia) Somaalia julgeolekusektori arendamist, pakkudes riiklikele julgeolekujõududele sõjalist väljaõpet. Väljaõpe keskendub Somaalia riiklike julgeolekujõudude juhtimisstruktuuri, erivõimete ja enesekoolituse võimete arendamisele, eesmärgiga anda kohalikele asjaosalistele ELi koolitusalaseid teadmisi. EUTM Somalia jätkab tegevust tihedas koostöös teiste rahvusvahelise kogukonna osalejatega, eelkõige ÜRO, Aafrika Liidu missiooniga Somaalias (AMISOM), Ameerika Ühendriikide ja Ugandaga ning nendega kooskõlastatult, ning kooskõlas kokkulepitud Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse nõuetega.

2.   Sel eesmärgil korraldatav ELi sõjaline väljaõpe toimub jätkuvalt peamiselt Ugandas kooskõlas ELi missiooni poliitilise eesmärgiga toetada Somaalia julgeolekujõudude väljaõpet, nagu on määratletud 20. juulil 2011 nõukogu poolt heaks kiidetud muudetud kriisiohjamise kontseptsioonis. EUTM Somalia elemendid asuvad ka Nairobis ja Brüsselis.”

| 2) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kolonel Michael BEARY nimetatakse ELi missiooni ülemaks alates 9. augustist 2011.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kolonel Michael BEARY nimetatakse ELi missiooni ülemaks alates 9. augustist 2011.”

| 3) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   ELi sõjalise missiooni ühiste kulude lähtesumma kuni 9. augustini 2011 on 4,8 miljonit eurot. ATHENA artikli 32 lõikes 3 osutatud lähtesumma protsent on 60 %.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ELi sõjalise missiooni ühiste kulude lähtesumma kuni 9. augustini 2011 on 4,8 miljonit eurot. ATHENA artikli 32 lõikes 3 osutatud lähtesumma protsent on 60 %.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   ELi sõjalise operatsiooni ühiste kulude lähtesumma alates 9. augustist 2011 on 4,8 miljonit eurot. ATHENA artikli 32 lõikes 3 osutatud lähtesumma protsent on 30 %.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   ELi sõjalise operatsiooni ühiste kulude lähtesumma alates 9. augustist 2011 on 4,8 miljonit eurot. ATHENA artikli 32 lõikes 3 osutatud lähtesumma protsent on 30 %.”

| 4) | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   ELi sõjaline missioon lõpeb 2012. aastal pärast kahe kuuekuulise väljaõppeperioodi lõppu ja ELi üksuste ja isikkoosseisu tagasilähetamist Euroopasse.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ELi sõjaline missioon lõpeb 2012. aastal pärast kahe kuuekuulise väljaõppeperioodi lõppu ja ELi üksuste ja isikkoosseisu tagasilähetamist Euroopasse.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 28. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 44, 19.2.2010, lk 16.

1

(2)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 33.

2

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. juuli 2011,

Natura 2000 alade andmevormi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4892 all)

(2011/484/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 lõikes 1 sätestatakse, et Natura 2000 võrgustikku kuuluvad ka liikmesriikide direktiivi 79/409/EMÜ (3) kohaselt klassifitseeritud linnukaitsealad. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 lõikes 1 sätestatakse, et Natura 2000 võrgustikku kuuluvad ka liikmesriikide direktiivi 79/409/EMÜ (3) kohaselt klassifitseeritud linnukaitsealad.

| (2) | Iga Natura 2000 ala kohta täidetud vormis peab olema ala kaart, nimi, asukoht, suurus ja andmed ala valimisel kasutatud kriteeriumide kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Iga Natura 2000 ala kohta täidetud vormis peab olema ala kaart, nimi, asukoht, suurus ja andmed ala valimisel kasutatud kriteeriumide kohaldamise kohta.

| (3) | Seda vormi kasutatakse Natura 2000 võrgustiku dokumentatsioonina. |
| --- | --- |

(3)

Seda vormi kasutatakse Natura 2000 võrgustiku dokumentatsioonina.

| (4) | Natura 2000 standardse andmevormi sisu iga võrgustikku kuuluva ala kohta ajakohastatakse regulaarselt, tuginedes parimale kättesaadavale teabele, et võimaldada komisjonil täita koordineerivat rolli ja vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ artiklile 9 korrapäraselt läbi vaadata Natura 2000 võrgustiku panus kõnealuse direktiivi artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(4)

Natura 2000 standardse andmevormi sisu iga võrgustikku kuuluva ala kohta ajakohastatakse regulaarselt, tuginedes parimale kättesaadavale teabele, et võimaldada komisjonil täita koordineerivat rolli ja vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ artiklile 9 korrapäraselt läbi vaadata Natura 2000 võrgustiku panus kõnealuse direktiivi artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 20 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 20 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Natura 2000 võrgustiku kohta edastatava teabe vorm, mida nimetatakse „Natura 2000 standardne andmevorm”, on esitatud lisas.

Artikkel 2

Komisjoni otsus 97/266/EÜ (4) tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

1

(2)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

2

(3)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

3

(4)  EÜT L 107, 24.4.1997, lk 1.

4

---

LISA

NATURA 2000

STANDARDNE ANDMEVORM

Nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ning nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta

STANDARDNE ANDMEVORM

linnukaitsealadele (SPA), ühenduse tähtsusega kandidaataladele (pSCI), ühenduse tähtsusega aladele (SCI) ja erikaitsealadele (SAC)

1.   ALA IDENTIFITSEERIMINE

Image

2.   ALA ASUKOHT

Image

3.   ÖKOLOOGILINE TEAVE

Image

Image

Image

4.   ALA KIRJELDUS

Image

Image

5.   ALA KAITSESTAATUS (VALIKULINE)

Image

6.   ALA KAITSEKORRALDUS

Image

7.   ALA KAART

Image

STANDARDNE ANDMEVORM

SELGITAVAD MÄRKUSED

SISUKORD

SISSEJUHATUS

| 1. | ALA IDENTIFITSEERIMINE |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Ala tüüp |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ala kood |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ala nimi |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vormi esmase koostamise kuupäev |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ajakohastamise kuupäev |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Andmeesitaja |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ala esitamise ja määramise/klassifitseerimise kuupäevad |
| --- | --- |

1.7.

| 2. | ALA ASUKOHT |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Ala keskpunkti asukoht |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ala pindala |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ala piiresse jääva mereala osakaal |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ala pikkus (valikuline) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Halduspiirkonna kood ja nimi |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Biogeograafiline piirkond/Biogeograafilised piirkonnad |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | ÖKOLOOGILINE TEAVE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Ala elupaigatüübid ja ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 4 nimetatud liigid ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liigid ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Muud olulised taime- ja loomaliigid (valikuline) |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | ALA KIRJELDUS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ala üldkirjeldus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kvaliteet ja tähtsus |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ala mõjutavad ohud, koormused ja tegevused |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Omandiline kuuluvus (valikuline) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dokumendid (valikuline) |
| --- | --- |

4.5.

| 5. | ALA KAITSESTAATUS (VALIKULINE) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Kaitsestaatus siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kirjeldatud ala seos muude aladega (naaberalad ja alad, mis kuuluvad erinevatesse määratud tüüpidesse) |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ala määramine |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | ALA KAITSEKORRALDUS |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Ala kaitsekorralduse eest vastutav asutus |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kaitsekorralduskava |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kaitsemeetmed (valikuline) |
| --- | --- |

6.3.

| 7. | ALA KAART |
| --- | --- |

7.

Liide

Lühendite loetelu:

| EÜ | Euroopa ühendused |
| --- | --- |
| EMÜ | Euroopa Majandusühendus |
| GIS | geograafilise informatsiooni süsteem |
| INSPIRE | Euroopa ruumiandmete infrastruktuur |
| pSCI | ühenduse tähtsusega kandidaatala (proposed Site of Community Importance) |
| SCI | ühenduse tähtsusega alad (Sites of Community Importance) |
| SAC | erikaitseala (Special Area of Conservation) |
| SDF | standardne andmevorm (Standard Data Form) |
| SPA | klassifitseeritud linnukaitseala (Special Protection Area) |

EÜ

Euroopa ühendused

EMÜ

Euroopa Majandusühendus

GIS

geograafilise informatsiooni süsteem

INSPIRE

Euroopa ruumiandmete infrastruktuur

pSCI

ühenduse tähtsusega kandidaatala (proposed Site of Community Importance)

SCI

ühenduse tähtsusega alad (Sites of Community Importance)

SAC

erikaitseala (Special Area of Conservation)

SDF

standardne andmevorm (Standard Data Form)

SPA

klassifitseeritud linnukaitseala (Special Protection Area)

SISSEJUHATUS

Natura 2000 on ökoloogiline võrgustik looduslike looma- ja taimeliikide ning ühenduse tähtsusega looduslike elupaikade kaitseks Euroopa Liidus. Selle moodustavad algselt 1979. aastal vastu võetud linnudirektiivis (direktiiv 2009/147/EÜ) ja 1992. aastal vastu võetud elupaikade direktiivis (direktiiv 92/43/EMÜ) klassifitseeritud alad.

Natura 2000 eduka täitmise aluseks on ühenduse tähtsusega elupaikade ja liikide kohta kogutava teabe tase. Seega peavad vajalikud andmed ja teave olema struktureeritud ja võrreldavas vormis.

Natura 2000 selle etapi rakendamiseks vajalike andmete esitamise õiguslik alus on toodud elupaikade direktiivi artikli 4 lõikes 1, milles on märgitud: „Teave peab sisaldama ala kaarti, nime, asukohta, suurust ja III lisas (1. etapp) ettenähtud kriteeriumide kohaldamisest tulenevaid andmeid, mis esitatakse komisjoni kehtestatud vormis artiklis 21 sätestatud korras”. Linnudirektiivi artikli 4 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid juba kohustatud edastama „komisjonile kogu asjakohase teabe, et komisjon saaks algatada vajaliku kooskõlastuse, et tagada (artikli 4) lõigetes 1 ja 2 sätestatud aladest ühtse terviku loomist, mis vastab nende liikide kaitsenõuetele geograafilistel maismaa- ja merealadel, kus käesolevat direktiivi kohaldatakse”.

Standardse andmevormi eesmärk ja kasutamine

Natura 2000 standardse andmevormi ja sellel põhineva andmebaasi peamised eesmärgid on järgmised:

| 1) | anda vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil koostöös liikmesriikidega koordineerida meetmeid, et luua ühtne Natura 2000 võrgustik ja seda toimivana hoida ning hinnata selle tõhusust direktiivi 92/43/EMÜ I lisa elupaikade ja II lisa liikide kaitsmisel ning direktiivi 2009/147/EÜ I lisas loetletud linnuliikide ja muude rändlinnuliikide elupaikade kaitsmisel; |
| --- | --- |

1)

anda vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil koostöös liikmesriikidega koordineerida meetmeid, et luua ühtne Natura 2000 võrgustik ja seda toimivana hoida ning hinnata selle tõhusust direktiivi 92/43/EMÜ I lisa elupaikade ja II lisa liikide kaitsmisel ning direktiivi 2009/147/EÜ I lisas loetletud linnuliikide ja muude rändlinnuliikide elupaikade kaitsmisel;

| 2) | ajakohastada ühenduse tähtsusega alade (SCI)/erikaitsealade (SAC) ELi nimekirju kooskõlas elupaikade direktiiviga; |
| --- | --- |

2)

ajakohastada ühenduse tähtsusega alade (SCI)/erikaitsealade (SAC) ELi nimekirju kooskõlas elupaikade direktiiviga;

| 3) | anda teavet, mis aitab komisjonil teha muid otsuseid, et tagada Natura 2000 võrgustiku täielik arvessevõtmine muudes komisjoni tegevusvaldkondades ja -sektorites, eelkõige regionaal-, põllumajandus-, energia-, transpordi- ja turismipoliitikas; |
| --- | --- |

3)

anda teavet, mis aitab komisjonil teha muid otsuseid, et tagada Natura 2000 võrgustiku täielik arvessevõtmine muudes komisjoni tegevusvaldkondades ja -sektorites, eelkõige regionaal-, põllumajandus-, energia-, transpordi- ja turismipoliitikas;

| 4) | abistada komisjoni ja asjakohaseid komiteesid LIFE + ning muude finantsinstrumentide raames rahastatavate meetmete valikul, kui alade kaitsmisega seotud andmed võivad otsustamist tõenäoliselt hõlbustada; |
| --- | --- |

4)

abistada komisjoni ja asjakohaseid komiteesid LIFE + ning muude finantsinstrumentide raames rahastatavate meetmete valikul, kui alade kaitsmisega seotud andmed võivad otsustamist tõenäoliselt hõlbustada;

| 5) | tagada ühtne ja kasulik vorm Natura 2000 alade kohta teabe vahetamiseks ja edastamiseks kooskõlas INSPIRE direktiivi ning muude komisjoni õigusaktide ja lepingutega, mis käsitlevad teabe kättesaadavust (nt Århusi konventsioon); |
| --- | --- |

5)

tagada ühtne ja kasulik vorm Natura 2000 alade kohta teabe vahetamiseks ja edastamiseks kooskõlas INSPIRE direktiivi ning muude komisjoni õigusaktide ja lepingutega, mis käsitlevad teabe kättesaadavust (nt Århusi konventsioon);

| 6) | kasutamiseks uurimistegevuses, kavandamises ja muudel eesmärkidel, et toetada looduskaitsepoliitikat; |
| --- | --- |

6)

kasutamiseks uurimistegevuses, kavandamises ja muudel eesmärkidel, et toetada looduskaitsepoliitikat;

| 7) | tagada usaldusväärne viite- ja teabeallikas konkreetsete probleemide hindamiseks seoses Euroopa Liidu õiguse võimalike rikkumistega. |
| --- | --- |

7)

tagada usaldusväärne viite- ja teabeallikas konkreetsete probleemide hindamiseks seoses Euroopa Liidu õiguse võimalike rikkumistega.

Standardseid andmevorme, mis kujutavad endast Natura 2000 võrgustiku dokumente Euroopa Liidu tasandil, peetakse kõikide nende eesmärkide saavutamisel tähtsaiks teabeallikaiks. Selleks et dokumendid oma erinevaid eesmärke korralikult täidaks, peaksid need olema võimalikult ajakohased. Liikmesriikidel soovitatakse seega tungivalt dokumente parima kättesaadava teabe alusel korrapäraselt ajakohastada. Näiteks võivad artikli 11 kohase järelevalve tulemused, kaitsekorralduse kavandamine, mõju hindamine jms olla sellise uue teabe allikaiks, mida tuleks ajakohastatud standardsetel andmevormidel kajastada. Elupaikade direktiiviga ei ole aga sõnaselgelt nõutud iga ala põhjalikku järelevalvet lisaks kõnealuse direktiivi artikli 11 kohasele järelevalvele.

Ehkki mõnel liikmesriikide poolt standardsetesse andmevormidesse tehtud muudatusel võivad olla õiguslikud tagajärjed (nt komisjoni otsusega Euroopa Liidu nimekirjadesse tehtud muudatused), ei ole standardsete andmevormide muudetud kannetel iseenesest automaatset õigusjõudu: näiteks kui alalt kaob mõni liik, ei tõlgendata seda tingimata puuduliku kaitsekorralduse tagajärjena, mistõttu ei kaasne sellega automaatselt õiguslikke meetmeid. Samamoodi ei tähenda standardsel andmevormil esitatud teave ohtude ja alale kahjuliku mõjuga koormuste kohta tingimata seda, et liikmesriik ei täida oma kohustusi, kuna kogu vastavat teavet tuleb vaadelda konkreetses kontekstis.

Läbivaadatud standardne andmevorm

Esimene standardne andmevorm võeti vastu 1997. aastal (otsus 97/266/EÜ). 2008. aastal väljendasid liikmesriigid ja komisjon vajadust parandada, kiirendada ja ajakohastada mõlema direktiivi kohast andmevoogu ja sellega seoses alustati standardse andmevormi läbivaatamist. Seda tehti tihedas koostöös liikmesriikidega tehnilises töörühmas („Aruandluse eksperdirühm”).

Standardne andmevorm vaadati läbi eesmärgiga parandada Natura 2000 võrgustiku jaoks kindlasti vajalike andmete kättesaadavust ja kvaliteeti. Selle käigus jäeti välja vana vormi teatavad liigseks muutunud osad; siinkohal on arvesse võetud eelkõige digitaalsete ruumiandmete paranenud kättesaadavust ruumiteabe infrastruktuuri raames. Peale selle täideti mõned olulised lüngad (nt teave alade piiresse jäävate merealade osakaalu kohta) ja tehti vajalikud parandused ökoloogilise teabe andmete struktuuri.

Teine läbivaatamise põhjus oli andmete halduseks kasutatava infotehnoloogia kiire areng (nt automaatsed kvaliteedikontrollid või edastatud andmete erinevuste täpne tuvastamine) ning digitaalse geograafilise teabe ja andmetöötlusvahendite suurem kättesaadavus. Seetõttu ei nõuta enam paberil kaarte või vorme ning andmed tuleb esitada üksnes elektrooniliselt.

Käesolevas dokumendis antakse teavet standardse andmevormi erinevate andmeväljade ja tarviliku geograafilise teabe kohta ning selles kirjeldatakse, kuidas tuleks vormi välju täita.

Natura 2000 teabeportaal

Tehnika arengust tulenevalt on mõningaid elemente siiski tarvis aja jooksul muuta. Need leiab Natura 2000 teabeportaalist, kus neid ajakohastatakse ja kus saab nendega tutvuda. Elemendid on seotud järgmiste aspektidega: viitedokumendid (nt liikide koodid), tehniline abimaterjal (nt andmemudel, rakendused) ning juhtnöörid, mille abil tagatakse standardse andmevormi kooskõlastatud kasutamine kõikides liikmesriikides ning kirjeldatakse tehnilist ja halduskorda komisjonile andmete esitamisel. Kuna teabeportaal on standardse andmevormiga seotud dokumentatsiooni oluline osa, peavad keskkonna peadirektoraadi ja elupaikade komitee hallatavas portaalis esitatud dokumentide kõik kohandused ja muudatused saama elupaikade komitee eelneva heakskiidu (1). Teabeportaali pääseb komisjoni keskkonna peadirektoraadi veebilehelt. Kõnealuses portaalis olevad viitedokumendid on loetletud lisas.

Natura 2000 standardne andmevorm ja selle andmebaas

Kõikide kandidaatalade, määratud või klassifitseeritud alade kohta peab olema täidetud standardne andmevorm. Võib esineda juhtumeid, kus omavahel on seotud kaks või enam Natura 2000 ala. Joonisel 1 on näidatud kolm asjakohast seost, mis võivad esineda kahe Natura 2000 ala vahel. Kui kaks ala kattuvad (kuid need alad ei ole identsed) või kui üks ala asub teise ala sees, tuleb täita kaks eraldi vormi.

Kõik standardse andmevormi väljad on kohustuslikud, kui ei ole märgitud teisiti.

1.   ALA IDENTIFITSEERIMINE

1.1.   Ala tüüp

Selle ühetähelise koodiga näidatakse, kas tegemist on elupaikade direktiiviga hõlmatud alaga (ühenduse tähtsusega kandidaatala (pSCI), ühenduse tähtsusega ala (SCI) või erikaitseala (SAC)), klassifitseeritud linnukaitsealaga (SPA) või mõlemaga. Kui SCI ja SPA kattuvad, kuid ei ole identsed, käsitletakse alasid eraldi.

Joonis 1

Võimalikud seosed alade vahel

| | A | Määratud SPA
  Täidetakse üks vorm SPA kohta |
| --- | --- | --- |
| | B | pSCI, SCI või SAC
  Täidetakse üks vorm pSCI/SCI/SAC kohta |
| | C | pSCI/SCI/SAC on sama kui määratud SPA
  Täidetakse vorm nii pSCI/SCI/SAC kui ka SPA kohta |
| | | Kui SCI ja SPA kattuvad, kuid ei ole identsed, käsitletakse alasid eraldi. Täidetakse eraldi vorm kummagi ala kohta |

Image

A

Määratud SPA

Täidetakse üks vorm SPA kohta

Image

B

pSCI, SCI või SAC

Täidetakse üks vorm pSCI/SCI/SAC kohta

Image

C

pSCI/SCI/SAC on sama kui määratud SPA

Täidetakse vorm nii pSCI/SCI/SAC kui ka SPA kohta

Image

Kui SCI ja SPA kattuvad, kuid ei ole identsed, käsitletakse alasid eraldi. Täidetakse eraldi vorm kummagi ala kohta

1.2.   Ala kood

Iga ala on tähistatud kordumatu koodiga, mis koosneb üheksast tähemärgist ja hõlmab kaht koostisosa:

| 1. | Kaks esimest tähemärki on riigi kood. ELi eeskirjade kohaselt kasutatakse 2tähelist ISO 3166 riigikoodi (vt teabeportaal) (2). |
| --- | --- |

1.

Kaks esimest tähemärki on riigi kood. ELi eeskirjade kohaselt kasutatakse 2tähelist ISO 3166 riigikoodi (vt teabeportaal) (2).

| 2. | Ülejäänud seitse tähemärki, mis moodustavad iga ala kordumatu tähtnumbrilise koodi, tuleb esitada loogilise ja ühtse süsteemi alusel, mille määratleb vastutav siseriiklik asutus. Kuna koodid on alade tunnuselement, peavad need jääma aja jooksul samaks. |
| --- | --- |

2.

Ülejäänud seitse tähemärki, mis moodustavad iga ala kordumatu tähtnumbrilise koodi, tuleb esitada loogilise ja ühtse süsteemi alusel, mille määratleb vastutav siseriiklik asutus. Kuna koodid on alade tunnuselement, peavad need jääma aja jooksul samaks.

1.3.   Ala nimi

Alade nimed sisestatakse kohalikus keeles. Sel viisil välditakse keerulist tõlketööd ning olemasolevat teavet on lihtne siseriiklikul või kohalikul tasandil integreerida. Erineva tähestiku puhul (nt kreeka tähestik või kirillitsa) translitereeritakse nimed ladina kirja. Ala nime ei tohi märkida suurtähtkirjas (nt „Gave de Pau”, MITTE „GAVE DE PAU”).

1.4.   Vormi esmase koostamise kuupäev

Sisestatakse kuupäev, mis soovitakse märkida standardsel andmevormil registreeritud teabe esmase koostamise kuupäevaks. Andmeväli koosneb aastast (neli numbrit) ja sellele järgnevast kuust (kaks numbrit).

Näide: 199305: andmed on esimest korda kogutud 1993. aasta mais.

Ala laiendamise puhul jäetakse esmase koostamise kuupäev muutmata, kuna see märgitakse üksnes ala kohta esimest korda vormi esitades. Selle asemel sisestatakse väljale „ajakohastamise kuupäev” (vt punkt 1.5) ala laiendamise kuupäev.

1.5.   Ajakohastamise kuupäev

Siia kantakse punktis 1.4 esitatud näitega samas vormis kuupäev, millal ala kohta esitatud teavet viimati muudeti. Uue ala registreerimisel jäetakse ajakohastamist hõlmav väli tühjaks. Kui teavet on mitu korda ajakohastatud, kantakse sellele väljale teabe viimase muutmise kuupäev.

1.6.   Andmeesitaja

Siia kantakse registris sisalduva teabe esitanud organisatsiooni (nt pädev haldusasutus) ametlik kontaktaadress. Tehniliste küsimuste korral peaks andmeesitaja olema kontaktpunkt; tal võib olla organisatsioonis oma roll (nt töökoht mõnes üksuses).

1.7.   Ala esitamise ja määramise/klassifitseerimise kuupäevad

Siin võib olla tegemist kolme kohustusliku kuupäevaga: ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseerimise kuupäev, ala ühenduse tähtsusega alaks (SCI) esitamise kuupäev ja ala siseriiklikult erikaitsealaks (SAC) määramise kuupäev. Allväljadele märgitakse nende kuupäevade aastaarv ja kuu. Kui ala on määratud ja seejärel laiendatud, näidatakse ala esmakordse nimekirja kandmise aasta ja viimane üldpindala.

Liikmesriikidele on valikuline ala ühenduse tähtsusega alaks (SCI) kinnitamise kuupäeva esitamine; keskkonna peadirektoraat dokumenteerib kinnitamise / vastava ELi nimekirja vastuvõtmise kuupäeva.

Asjaomasele vabateksti väljale sisestatakse erikaitsealaks (SAC) / linnukaitsealaks (SPA) määramise siseriiklik õiguslik alus. Lisaselgitusi võib anda valikulisel vabateksti väljal „Selgitused”, nt seoses selliste alade klassifitseerimise või määramise kuupäevadega, mis koosnevad algselt eraldi olnud linnukaitsealadest (SPA) ja/või ühenduse tähtsusega aladest (SCI).

2.   ALA ASUKOHT

2.1.   Ala keskpunkti asukoht

Ala keskpunkti geograafilised koordinaadid (pikkuskraad ja laiuskraad) tuleb sisestada kümnendkraadides. Tavaliselt märgitakse Greenwichi meridiaanist läände jäävad väärtused miinusmärgiga ja itta jäävad plussmärgiga (seda võib kinnitada plussmärgiga (+) või selleks lugeda, kui ühtegi märki ei ole esitatud).

Alade puhul, mis koosnevad mitmest eraldi alast, sisestatakse kõige tähtsama alamala koordinaadid (praktilistel põhjustel soovitame võtta aluseks suurima ala). Ala kohta esitatud koordinaadid peavad jääma ala piiresse. Tuleb olla ettevaatlik, kui ala keskpunkti koordinaadid määratakse automaatselt. Allpool toodud näites koosneb ala mitmest polügoonist: esimesel joonisel (a) on näidatud automaatselt määratud koordinaadid, kuid palume tähele panna, suurima polügooni koordinaat asub polügoonist väljaspool; teisel joonisel (b) on määratud suurima ala üks koordinaat, ehkki see asub väljaspool ala ennast; kolmandal joonisel (c) on määratud suurima ala koordinaat ja see asub polügooni sees. Õige on vaid viimane näide joonisel c (3).

Image

Kraadide, minutite ja sekundite teisendamine on lihtne. Kraadide (D), minutite (M) ja sekundite (S) väärtus teisendatakse kümnendkraadideks, kasutades valemit (D + M/60 + S/3600), nt pikkuskraadist 9° 15' 30" W, laiuskraadist 54° 36' 30" saavad pikkuskraad -9,2583, laiuskraad 54,6083.

2.2.   Ala pindala

Sisestatakse kõige täpsem teadaolev üldpindala hektarites, kasutada võib kümnendkohti. Kui pindala ei ole võimalik määrata, sisestatakse ala pikkus väljale 2.4 (ala pikkus) ja jäetakse ala pindala väli tühjaks.

Koopad: liikmesriike julgustatakse sisestama võimaluse korral koobaste hinnangulise pindala, vastasel juhul täidetakse väli 2.4.

Kui pindala on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane üldpindala.

2.3.   Ala piiresse jääva mereala osakaal

Esitatakse ala piiresse jääva mereala osakaal (%). Merepiiri määramisel kasutatava rannikuala määratluses tuleks järgida rahvusvahelisi (nt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioon) või siseriiklikke õigusakte. Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile määramisel kasutatud piiri kirjelduse, mis avaldatakse seejärel teabeportaalis (nt „ala, mis on süsüügiliste loodetega seotud mõõna aja veetasemest allpool”).

Kui täpne teave ei ole kättesaadav, kasutatakse hinnangulisi andmeid. Kui mereala osakaal alal on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane osakaal (%).

2.4.   Ala pikkus (valikuline)

See väli täidetakse, kui pikkus on asjakohane (nt kaljud). Ala pikkus sisestatakse kilomeetrites.

Kui väljale 2.2 ei ole sisestatud pindala, tuleb siia märkida hinnanguline ala pikkus.

Kui ala pikkus on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane kogupikkus.

2.5.   Halduspiirkonna kood ja nimi

Eurostat on välja töötanud Euroopa Liidu piirkondi käsitlevate statistiliste võrdlusandmete standardse hierarhilise kodeerimissüsteemi. Seda kodeerimissüsteemi tuleb kohaldada kõikidel juhtudel, kui komisjonis kasutatakse piirkondlikku kodeerimist (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003) (4). Selle täieliku kirjelduse leiab ka Eurostati koduleheküljelt.

NUTSi 2. tasandi koodid sisestatakse iga ala kohta, kohustuslik on üks kood. Kui ala jaguneb kahe või enama piirkonna vahel, sisestatakse andmebaasi kõikide asjaomaste piirkondade koodid. Piirkonna nime on vaja ristkontrolliks. Kui ala jaoks ei ole NUTSi koodi, märgitakse Extra-Regio NUTSi kood (nt Belgia Extra-Regio NUTSi 2. tasandi õige kood on „BEZZ” ja vale „BE0”). Koodid leiab teabeportaalist.

2.6.   Biogeograafiline piirkond/Biogeograafilised piirkonnad

Biogeograafiliste piirkondade kaardi (vt teabeportaal) alusel märgitakse, millises piirkonnas (millistes piirkondades) ala paikneb, ja täidetakse asjakohased lahtrid; seda kohaldatakse ka merealade suhtes.

Juhul kui ala paikneb rohkem kui ühes piirkonnas, tuleks iga piirkonna kohta sisestada pindala osakaal protsentides (valikuline).

Lisateave merepiirkondade kohta: merepiirkondade märkimine standardsel andmevormil tuleneb praktilistest/tehnilistest põhjustest ja on seotud liikmesriikidega, kus üks biogeograafiline maismaapiirkond piirneb kahe merepiirkonnaga; muul juhul ei ole see asjakohane. Biogeograafiliste piirkondade ja merepiirkondade uusimad piirid ning koodid saab alla laadida teabeportaalist.

3.   ÖKOLOOGILINE TEAVE

Alade puhul, mis linnudirektiivi kohaselt on klassifitseeritud linnukaitsealadena, esitavad liikmesriigid järgmise teabe:

| — | kogu asjakohane teave linnudirektiivi artikliga 4 hõlmatud liikide kohta, nt I lisas loetletud liigid ning I lisas nimetamata reeglipäraselt esinevad rändliigid (punkt 3.2) (kohustuslik); |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave linnudirektiivi artikliga 4 hõlmatud liikide kohta, nt I lisas loetletud liigid ning I lisas nimetamata reeglipäraselt esinevad rändliigid (punkt 3.2) (kohustuslik);

| — | teave elupaikade direktiivi I lisas nimetatud elupaikade (punkt 3.1) kohta ning II lisas nimetatud taime- ja loomaliikide (punkt 3.2) kohta, kui ala on direktiivi 92/43EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ka ühenduse tähtsusega alaks või samal ajal määratud ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (pSCI)/ühenduse tähtsusega alaks (SCI)/erikaitsealaks (SAC) (valikuline); |
| --- | --- |

—

teave elupaikade direktiivi I lisas nimetatud elupaikade (punkt 3.1) kohta ning II lisas nimetatud taime- ja loomaliikide (punkt 3.2) kohta, kui ala on direktiivi 92/43EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ka ühenduse tähtsusega alaks või samal ajal määratud ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (pSCI)/ühenduse tähtsusega alaks (SCI)/erikaitsealaks (SAC) (valikuline);

| — | soovitavalt kogu muu asjakohane olulisi looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3) (valikuline); |
| --- | --- |

—

soovitavalt kogu muu asjakohane olulisi looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3) (valikuline);

| — | kui ala on klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) ja see ei ole direktiivi 92/43/EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks, kuid teatav teave looduslike elupaikade või looma- ja linnuliikide kohta on oluline linnuliikide kaitse seisukohast, mille tõttu ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseeriti, on soovitav teave esitada (valikuline). |
| --- | --- |

—

kui ala on klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) ja see ei ole direktiivi 92/43/EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks, kuid teatav teave looduslike elupaikade või looma- ja linnuliikide kohta on oluline linnuliikide kaitse seisukohast, mille tõttu ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseeriti, on soovitav teave esitada (valikuline).

Elupaikade direktiivis nimetatud alade (ühenduse tähtsusega kandidaatalad (pSCI), ühenduse tähtsusega alad (SCI), erikaitsealad (SAC)) kohta esitavad liikmesriigid järgmise teabe:

| — | kogu asjakohane teave I lisas nimetatud elupaigatüüpide (punkt 3.1) kohta ja II lisas nimetatud taime- ja loomaliikide (punkt 3.2) kohta (kohustuslik); |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave I lisas nimetatud elupaigatüüpide (punkt 3.1) kohta ja II lisas nimetatud taime- ja loomaliikide (punkt 3.2) kohta (kohustuslik);

| — | kogu asjakohane teave I lisas nimetatud linnuliikide kohta ning direktiivis 2009/147/EÜ nimetatud rändliikide kohta (punkt 3.2) kogu ala või ala osa kohta, mis on samal ajal klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) (valikuline); |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave I lisas nimetatud linnuliikide kohta ning direktiivis 2009/147/EÜ nimetatud rändliikide kohta (punkt 3.2) kogu ala või ala osa kohta, mis on samal ajal klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) (valikuline);

| — | soovitavalt kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3) (valikuline). |
| --- | --- |

—

soovitavalt kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3) (valikuline).

3.1.   Ala elupaigatüübid ja ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt

i)   I lisas nimetatud elupaigatüüpide koodid ja katvus alas

Kood. Siia kantakse alal esinevate direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaikade neljakohaline kood. Kasutada võib vaid koode, mis esinevad praegu kehtivas elupaikade direktiivi I lisas; alatüüpide koode, mis esitati tõlgendamise käsiraamatu varasemates versioonides, ei või kasutada.

Esmatähtsad vormid (PF). Tähelepanu: kui elupaikade 6210, 7130 ja 9430 esmatähtsad vormid esinevad alal (olenevalt nende omadustest võivad need elupaigad olla nii esmatähtsad vormid kui ka mitteesmatähtsad), tuleb esmatähtis vorm vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „PF” (vt näidet allpool). Tehnilistest põhjustest tulenevalt on „*”, mida kasutati I lisas koodiosana, asendatud nimetatud lisatulbas tähisega „x”. (Juhul kui alal esinevad nii esmatähtsad kui ka mitteesmatähtsad vormid, tuleb sisestada andmed eraldi mõlema vormi kohta.)

Mitteesinemine (NP) (valikuline). Juhul kui I lisas nimetatud elupaigatüüp, milleks ala oli algselt määratud (s.o mis eelnevalt esines), ei eksisteeri enam alal, on tungivalt soovitav see vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „NP” (alternatiivina vastava elupaigatüübi teabe kustutamisele standardsest andmevormist).

Katvus. Kõik konkreetsel alal esinevad I lisa elupaigad tuleb sisestada koos nende katvusega hektarites (vt joonis 2). Sisestada võib kümnendväärtusi.

Teatud olukordades võivad I lisas nimetatud elupaigad kattuda (nt liivapangad, mis esinevad suudmelahes). Sellisel juhul sisestatakse iga elupaiga piirkond (s.o suudmelahe piirkond ning liivapankade suurus), mistõttu I lisas nimetatud elupaikade kogupiirkond võib olla suurem kui ala piirkond. Kui seda ei peeta võimalikuks, lahutatakse väiksem elupaigapiirkond suuremast elupaigapiirkonnast.

Märkus: juhul kui tuleb märkida, et elupaik on kandidaat alale kandmiseks, sisestatakse väljale „Suurus” väärtus „–1”.

Koopad. Koobaste (8310, 8330) puhul võib sisestada koobaste arvu, kui hinnanguline pindala ei ole teada.

Andmete kvaliteet. Andmete kvaliteedi väljale tuleb märkida mõõtmise kvaliteet. Märkida tuleb andmete kvaliteet nii suures ulatuses kui võimalik: G = „hea” (nt põhineb uuringutel); M = „keskmine” (nt põhineb mittetäielikel andmetel koos osalise ekstrapoleerimisega); P = „kehv” (nt umbkaudne hinnang).

ii)   Ala hindamise kriteeriumid I lisas nimetatud loodusliku elupaigatüübi seisukohast (III lisa punkti A kohaselt)

—   ESINDAVUS: = III lisa punkti A alapunkt a: elupaigatüübi esindavuse aste käsitletaval alal.

III lisa punkti A alapunkti a kriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud asjakohased elemendid. Esindavuse aste annab ettekujutuse, kui tüüpiline elupaigatüüp on. Vajaduse korral tuleks selles hinnangus samuti arvesse võtta asjaomase elupaigatüübi esindavust kõnealusel alal elupaigatüüpide rühmas või eri elupaigatüüpide kindlas kombinatsioonis.

Kui võrdlemiseks puuduvad väliandmed, eelkõige kvantitatiivsed andmed, või kui kriteeriumi ei ole võimalik mõõta, võib elupaigatüübi liigitada parima võimaliku eksperdiarvamuse põhjal.

Kasutada tuleks järgmist liigitussüsteemi:

A:

B:

C:

Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus elupaigatüüp esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse.

D:

Kui esineb vaid I lisas nimetatud elupaikade vorme, millel on väike kaitseväärtus, tuleb märkida „D” (ebaoluline esinemine). Näiteks kui on tegemist väga kahjustunud metsamaaga koos mitmete tavapäraste liikide puudumisega, tuleb see märkida tähisega „D”.

Kui asjaomase elupaigatüübi esindavus alal on klassifitseeritud klassi „D: ebaoluline”, ei ole vaja selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal märkida muid hindamiskriteeriume. Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume „Suhteline pindala”, „Kaitsestaatus” ja „Üldhinnang”.

—   SUHTELINE PINDALA: = III lisa punkti A alapunkt b: loodusliku elupaigatüübi pindala konkreetsel alal võrreldes kõnealuse loodusliku elupaigatüübi üldpindalaga riigi territooriumil.

Teoreetiliselt on punkti A alapunkti b kriteeriumi hindamiseks vaja mõõta elupaigatüübiga kaetud pindala konkreetsel alal ja sama elupaigatüübi üldpindala kogu riigi territooriumil. Kuigi vajadus selle järele on ilmne, on neid mõõtmisi erakordselt raske teha, eriti elupaigatüübi üldpindala mõõtmist kogu riigi territooriumil.

Seda kriteeriumi tuleb väljendada protsendina „p”. Olenemata sellest, kas need kaks mõõtmistulemust on olemas või neid saab hankida (ja seetõttu protsenti arvutada) või tulemus saadakse parima võimaliku eksperdiarvamuse alusel (mis on tõenäolisem), tuleb „p” väärtus esitada klasside kaupa, kasutades järgmist progresseeruvat mudelit.

| A | : | 100 ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 ≥ p > 0 % |

A

:

100 ≥ p > 15 %

B

:

15 ≥ p > 2 %

C

:

2 ≥ p > 0 %

—   KAITSESTAATUS: = III lisa punkti A alapunkt c: kõnealuse loodusliku elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide säilimise aste ning taastamisvõimalused.

See kriteerium koosneb kolmest allkriteeriumist:

| i) | struktuuri kaitsestaatuse aste; |
| --- | --- |

i)

struktuuri kaitsestaatuse aste;

| ii) | funktsioonide kaitsestaatuse aste; |
| --- | --- |

ii)

funktsioonide kaitsestaatuse aste;

| iii) | taastamisvõimalused. |
| --- | --- |

iii)

taastamisvõimalused.

Kuigi eespool esitatud allkriteeriume võib hinnata eraldi, tuleks need siiski ühendada siseriiklikku loetelusse esitatavate alade valiku nõuetega, sest nad mõjutavad protsessi kompleksselt ja vastastikku.

i)   Struktuuri kaitsestaatuse aste

See allkriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud asjakohased elemendid.

Võrreldes alal esineva käsitletava elupaigatüübi struktuuri tõlgendamise käsiraamatu andmetega (ja muude asjakohaste teadusandmetega) ja ka sama elupaigatüübiga muudel aladel, peaks olema võimalik kasutada järgnevalt esitatud liigitussüsteemi, kasutades „parimat võimalikku eksperdiarvamust”:

| I | : | eeskujulik struktuur, |
| --- | --- | --- |
| II | : | hea struktuur, |
| III | : | keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur. |

I

:

eeskujulik struktuur,

II

:

hea struktuur,

III

:

keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur.

Kui elupaigale antakse hinnang „eeskujulik struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna kanda klassi „A: eeskujulik kaitsestaatus”, sõltumata ülejäänud kahe allkriteeriumi liigitamisest.

Kui asjaomase elupaigatüübi struktuur ei ole alal eeskujulik, tuleb hinnata ka kaht muud allkriteeriumi.

ii)   Funktsioonide kaitsestaatuse aste

Teatava elupaigatüübi funktsioonide ja nende kaitse määratlemine ja mõõtmine konkreetsel alal muudest elupaigatüüpidest sõltumatult võib osutuda raskeks. Selleks on kasulik „funktsioonide kaitse” ümber sõnastada kõnealuse ala asjaomase elupaigatüübi väljavaadeteks (suutlikkus ja tõenäosus), et säilitada selle struktuur tulevikus, arvestades ühest küljest võimalikke ebasoodsaid mõjusid ja teisest küljest kõiki võimalikke põhjendatud kaitsega seotud tegevusi.

| I | : | eeskujulikud võimalused, |
| --- | --- | --- |
| II | : | head võimalused, |
| III | : | keskmised või ebasoodsad võimalused |

I

:

eeskujulikud võimalused,

II

:

head võimalused,

III

:

keskmised või ebasoodsad võimalused

Kui alamklass „I: eeskujulikud võimalused” või „II: head võimalused” on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega „II: hea struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi „A: eeskujulik kaitsestaatus” või „B: hea kaitsestaatus”, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma.

Kui alamklass „III: keskmised või ebasoodsad väljavaated” on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega „III: keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida alamklassi „C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus”, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma.

iii)   Taastamisvõimalused

Seda allkriteeriumi kasutatakse juhul, kui hinnatakse, millises ulatuses on asjaomase elupaigatüübi taastamine teataval ala võimalik.

Kõigepealt tuleb hinnata taastamise teostatavust teaduslikust seisukohast: kas olemasolevad teadmised annavad vastuse küsimustele „mida teha?” ja „kuidas seda teha?”. See eeldab põhjalikke teadmisi elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide kohta ning konkreetseid kaitsekorralduskavade ja ettekirjutuste olemasolu, mis on vajalikud selle taastamiseks ehk teisisõnu selle elupaigatüübiga kaetud ala protsendi stabiliseerimiseks või suurendamiseks, et taastada konkreetset struktuuri ja funktsioone, mis on vajalikud selle pikaajaliseks säilimiseks ja selle tüüpiliste liikide soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks ja taastamiseks.

Teiseks võib küsida, kas taastamise kulud on looduskaitse seisukohast otstarbekad. Selles hinnangus tuleb arvesse võtta ohtu elupaigatüübile ja elupaigatüübi haruldust.

Tuleks kasutada järgmist liigitussüsteemi, kasutades parimat võimalikku eksperdiarvamust:

| I | : | taastamine lihtne, |
| --- | --- | --- |
| II | : | taastamine võimalik keskmise jõupingutusega, |
| III | : | taastamine raske või võimatu. |

I

:

taastamine lihtne,

II

:

taastamine võimalik keskmise jõupingutusega,

III

:

taastamine raske või võimatu.

Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi üldhinnangut.

A: eeskujulik kaitsestaatus

B: hea kaitsestaatus

C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus

—   ÜLDHINNANG = III lisa punkti A alapunkt d: ala väärtuslikkuse üldhinnang loodusliku elupaigatüübi kaitsest lähtuvalt.

Selle kriteeriumi alusel antakse ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt. Seda kriteeriumi tuleks kasutada eelmiste kriteeriumide integreeritud hindamiseks, võttes arvesse erinevat kaalu, mis neil võib kõnealuse elupaigatüübi jaoks olla. Ka muid kõige tähtsamate asjakohaste elementide hinnanguga seotud aspekte võib arvesse võtta, kui hinnatakse üldiselt nende positiivset või negatiivset mõju elupaigatüübi kaitsele. Kõige tähtsamad elemendid võivad elupaigatüübiti erineda; nende hulka võib kuuluda inimtegevus nii alal kui ka selle naaberaladel, mis tõenäoliselt mõjutab elupaigatüübi kaitsestaatust, maa omandiline kuuluvus, ala praegune õiguslik seisund, elupaigatüüpide ja liikide vahelised ökoloogilised seosed jne.

Nimetatud üldhinnangu andmisel võib kasutada parimat võimalikku eksperdihinnangut ning seda väljendav liigitussüsteem peaks olema järgmine:

A:

B:

C:

Märkus: standardne andmevorm on mõeldud kindla ala elupaikade või liikide kaitse hindamiseks, samas kui artikli 17 alusel tehtav hindamine käsitleb staatust liikmesriigi kogu biogeograafilises piirkonnas. Mõiste „kaitsestaatus” on määratletud elupaikade direktiivi artikli 1 punktides e ja i mõistena, mis kirjeldab üldist elupaigatüüpide või liikide staatust biogeograafilises piirkonnas. Nimetatud kaitsestaatust hinnatakse nüüd regulaarselt iga kuue aasta tagant tehtavate eduaruannete raames kooskõlas elupaikade direktiivi artikliga 17. Alade hindamine kooskõlas elupaikade direktiivi III lisas toodud kriteeriumidega sisaldab kindla ala elupaigatüüpide või liikide „kaitsestaatuse astme” hinnangut.

Joonis 2

Näide alal esinevate elupaigatüüpide andmete kohta ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt (3.1)

| I lisas nimetatud elupaigatüübid | Ala hinnang |
| --- | --- |
| Kood | PF | NP | Katvus [ha] | Koopad | Andmekvaliteet | A|B|C|D | A|B|C |
| Esindavus | Suhteline pindala | Kaitse | Üldhinnang |
| 7130 | x | | 2 212,70 | | G | B | B | B | B |
| 8310 | | | 0 | 3 | P | C | C | C | C |
| 3150 | | | 921 | | G | A | C | B | C |
| 1110 | | | 1 700 | | P | C | A | A | B |

I lisas nimetatud elupaigatüübid

Ala hinnang

Kood

PF

NP

Katvus [ha]

Koopad

Andmekvaliteet

A|B|C|D

A|B|C

Esindavus

Suhteline pindala

Kaitse

Üldhinnang

7130

x

2 212,70

G

B

B

B

B

8310

0

3

P

C

C

C

C

3150

921

G

A

C

B

C

1110

1 700

P

C

A

A

B

Joonis 3

Näide linnudirektiivi artiklis 4 viidatud või elupaikade direktiivi II lisas loetletud liikide andmete kohta ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt (3.2)

| Liik | Ala populatsioon | Ala hinnang |
| --- | --- | --- |
| Klass | Kood | Nimetus | S | NP | Tüüp | Suurus | Ühik | Kategooria | Andme-kvaliteet | A|B|C|D | A|B|C |
| min | maks | | C|R|V|P | G|M|P|DD | Populatsioon | Kaitse | Eraldatus | Üldhinnang |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | w | 800 | 1 000 | I | | M | B | B | C | B |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | c | 1 500 | 1 500 | I | | P | A | B | A | B |
| P | 1903 | Liparis loeselii | | | p | 20 | 30 | I | | G | C | A | C | A |
| I | 1014 | Vertigo angustior | | | p | | | | R | DD | C | B | B | B |

Liik

Ala populatsioon

Ala hinnang

Klass

Kood

Nimetus

S

NP

Tüüp

Suurus

Ühik

Kategooria

Andme-kvaliteet

A|B|C|D

A|B|C

min

maks

C|R|V|P

G|M|P|DD

Populatsioon

Kaitse

Eraldatus

Üldhinnang

B

A038

Cygnus cygnus

w

800

1 000

I

M

B

B

C

B

B

A038

Cygnus cygnus

c

1 500

1 500

I

P

A

B

A

B

P

1903

Liparis loeselii

p

20

30

I

G

C

A

C

A

I

1014

Vertigo angustior

p

R

DD

C

B

B

B

3.2.   Direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 4 nimetatud liigid ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liigid ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt

i)   Liigi kood, nimi ja andmed populatsiooni kohta

Vastavalt vajadusele kantakse siia kõikide direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõigetes 1 ja 2 esinevate linnuliikide teaduslikud nimed ning kõik alal esinevad direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud looma- ja taimeliigid, märkides andmed nende populatsioonide kohta kõnealusel alal (vt allpool).

Klass: A = kahepaiksed, B = linnud, F = kalad, I = selgrootud, M = imetajad, P = taimed, R = roomajad.

Kood: iga liigi neljakohalise jadakoodi võib leida teabeportaalist.

Tundlikkus (S): sellele väljale märgitakse, kas kindla liigiga seotud teabe kättesaadavus avalikkusele võib olla kahjulik selle kaitsele, näiteks kuna seda liiki kollektsioneeritakse ebaseaduslikult ning standardses andmevormis sisalduva teabe kättesaadavus avalikkusele suurendaks ohtu oluliselt. Sellisel juhul tuleb vastavale väljale märkida „jah”. Kui liik on märgitud tundliku liigina, ei teavita nõukogu omal algatusel avalikkust liigi olemasolust alal (nt avaldades teabe avalikkusele kättesaadavas andmebaasis või veebilehel). Juhul kui teave vastava liigi olemasolust kindlas piirkonnas on juba avalikkusele kättesaadav, nt veebipõhine teave, ei ole liigi märkimine tundlikuks liigiks põhjendatud.

Mitteesinemine (NP) (valikuline): juhul kui liigid, mille tarbeks ala oli algselt määratud (s.o mis eelnevalt esinesid), ei eksisteeri enam alal, on tungivalt soovitav see vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „NP” (alternatiivina vastava liigi teabe kustutamisele standardsest andmevormist). Liike, mis ei ole alal esinenud alates direktiivi jõustumisest, ning samuti esinemisi minevikus ei tuleks märkida.

Märkus: liiki loetakse alas mitteesinevaks näiteks juhul, kui seda ei ole pikka aega alal märgatud. Ajavahemik erineb liigiti – mõneaastane puudumine lihtsalt jälgitavatel liikidel tähendab tõenäoliselt liigi kadumist alalt, samas kui raskesti jälgitavate liikide puhul nagu brüofüüdid või mõned putukad ei tähenda mitmeaastane vaatlusandmete puudumine tingimata liigi kadumist alalt, kui elupaik ei ole muutunud.

Tüüp: kasutada tuleb järgmisi kategooriaid:

| paikne (p) | : | leidub alal aasta ringi (paiksed liigid või taimed, paikkondlikud rändliigid) |
| --- | --- | --- |
| pesitsev/paljunev (r) | : | kasutab ala poegade kasvatamiseks (nt paaritumine, pesitsemine) |
| peatuv (c) | : | ala kasutatakse peatumiseks või ajutiseks puhkuseks, rände peatamiseks/lõpetamiseks või sulgimiseks väljaspool paljunemisala ning mitte talvitumisel |
| talvituv (w) | : | kasutab ala talvel. |

paikne (p)

:

leidub alal aasta ringi (paiksed liigid või taimed, paikkondlikud rändliigid)

pesitsev/paljunev (r)

:

kasutab ala poegade kasvatamiseks (nt paaritumine, pesitsemine)

peatuv (c)

:

ala kasutatakse peatumiseks või ajutiseks puhkuseks, rände peatamiseks/lõpetamiseks või sulgimiseks väljaspool paljunemisala ning mitte talvitumisel

talvituv (w)

:

kasutab ala talvel.

Kui mittepaikne populatsioon esineb alal rohkem kui ühel aastaajal, tuleb andmed nende populatsioonitüüpide kohta eraldi märkida (vt näide joonisel 3). Näiteks kuna suur hulk loomaliike, eelkõige paljud linnuliigid, on rändliigid, võib ala olla tähtis liikidele nende elu eri etappidel.

Juhul kui ei ole võimalik sisestada andmeid erinevate aastaaegade kohta, tuleb andmed sisestada kõige olulisema tüübi kohta (kas talvitumine või peatumine).

Suurus: arvukuse osas tuleb sisestada teadaolevad andmed populatsiooni kohta, kui need on kättesaadavad. Kui populatsiooni suurus on teada, tuleb täita mõlemad väljad (min ja maks) sama väärtusega. Kui asjakohasem on esitada populatsiooni vahemik, tuleb sisestada vahemiku hinnangulised alumised (minimaalne) ja ülemised (maksimaalne) väärtused. Kui populatsiooni vahemik ei ole teada, kuid on olemas teave kas minimaalse või maksimaalse populatsiooni suuruse kohta, tuleb vahemiku puuduv väärtus esitada hinnanguliselt. Märkus: minimaalsed ja maksimaalsed väärtused peaksid olema pigem mitme aasta keskmised kui piirväärtused.

Juhul kui populatsiooni suurust ei saa ka umbkaudu hinnata, tuleb sisestada populatsiooni tüüp (nt paikne) ning andmete kvaliteedi väljale tuleb sisestada väärtus „DD” (andmed puuduvad). Sellisel juhul võib jätta populatsiooni suuruse väärtuste väljad tühjaks ning kasutada selle asemel arvukuse kategooria lahtreid (tavaline (C), haruldane (R), väga haruldane (V) või esineb (P)). Alal esineva populatsiooni omadusi saab edaspidi kirjeldada tekstiväljal „Kvaliteet ja tähtsus” (4.2), esitades populatsiooni lühiiseloomustuse (nt tihedus, hajutatus või eraldatus). Lisaks populatsiooni suurusele võib kasutada arvukuse kategooriaid.

Märkus: juhul kui tuleb märkida, et liik on kandidaat alale kandmiseks, sisestatakse väljale „Suurus” väärtus „-1”.

Ühik: populatsiooni väärtuse ühik tuleb märkida vastavale väljale. Võimaluse korral on soovituslikud ühikud populatsiooni suurus üksikisendites (= i) või paarides (= p), muudel juhtudel tuleb kasutada kõige täpsemaid olemasolevaid ühikuid, lähtudes populatsiooni ühikute ja koodide standarditud loetelust, mis on välja töötatud artiklite 12 ja 17 aruandluse raames (vt teabeportaal).

Arvukuse kategooria (Kategooria): vt selgitust eespool „suuruse” all – C = tavaline, R = haruldane, V = väga haruldane, P = esineb – vastav väli peaks olema täidetud, kui andmed puuduvad (DD) ning populatsiooni suuruse hinnangut ei ole võimalik anda või lisaks populatsiooni suuruse kvantitatiivsele hinnangule.

Andmete kvaliteet: märkida tuleb andmete kvaliteet, kasutades järgmisi koode: G = „hea” (nt tugineb uuringutele); M = „keskmine” (nt tugineb mittetäielikele andmetele koos osalise ekstrapoleerimisega); P = „kehv” (nt umbkaudne hinnang); DD = andmed puuduvad (soovitav on seda kasutada juhul, kui populatsiooni suurust ei ole võimalik isegi hinnanguliselt määrata).

ii)   direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 4 nimetatud liikide ning direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide ala hindamise kriteeriumid (III lisa punkti B kohaselt)

—   POPULATSIOON: = III lisa punkti B alapunkt a: alal esinevate liikide populatsiooni suurus ja tihedus võrreldes kogu riigi territooriumil esinevate populatsioonidega.

Selle kriteeriumi eesmärk on hinnata ala populatsiooni suhtelist suurust ja tihedust võrreldes kogu riigi populatsiooniga.

Viimati nimetatud aspekti on üldiselt üsna raske hinnata. Sobivaim oleks protsentides väljendatud mõõtühik, mis tuleneb ala populatsiooni ja riigi territooriumil esineva populatsiooni suhtest. Nagu punkti A alapunkti b kriteeriumi puhul, soovitatakse ka siin kasutada hinnangulist väärtust või klassivahemikke järgmise progresseeruva mudeli kohaselt:

| A | : | 100 % ≥ p > 15 %, |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 % ≥ p > 2 %, |
| C | : | 2 % ≥ p > 0 %. |

A

:

100 % ≥ p > 15 %,

B

:

15 % ≥ p > 2 %,

C

:

2 % ≥ p > 0 %.

Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus liigi populatsioon esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse.

D:

Juhul kui liiki on alal harva nähtud, näiteks väljapoole oma leviala sattunud liik, ei loeta vastavat liiki oluliseks populatsiooniks ning see tuleks registreerida klassi „D”.

Kui asjaomase populatsiooni esindavus alal on klassifitseeritud klassi „D: ebaoluline”, ei ole vaja selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal märkida muid hindamiskriteeriume. Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume „Kaitse”, „Eraldatus” ja „Üldhinnang”.

—   KAITSESTAATUS: = III lisa punkti B alapunkt b: kõnealuse liigi seisukohast tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste ja taastamisvõimalused.

See kriteerium koosneb kahest allkriteeriumist:

| i) | liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste; |
| --- | --- |

i)

liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste;

| ii) | taastamisvõimalused. |
| --- | --- |

ii)

taastamisvõimalused.

i)   Liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste

Kriteerium i eeldab elupaigatunnuste üldhinnangut, mis on seotud käsitletava liigi bioloogiliste nõuetega. Nii looma- kui ka taimeliikide puhul on kõige asjakohasemad populatsiooni dünaamikat mõjutavad tegurid. Tuleks hinnata elupaiga struktuuri ja mõningaid abiootilisi tegureid.

Selle kriteeriumi järgneval liigitamisel tuleks kasutada parimat võimalikku eksperdiarvamust:

| I. | tunnuste kaitsestaatus eeskujulik, |
| --- | --- |
| II. | tunnuste kaitsestaatus hea, |
| III. | tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud. |

I.

tunnuste kaitsestaatus eeskujulik,

II.

tunnuste kaitsestaatus hea,

III.

tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud.

Kui ala liigitatakse alamklassi „I: tunnuste kaitsestaatus eeskujulik” või „II: tunnuste kaitsestaatus hea”, tuleb punkti B alapunkti b kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi „A: eeskujulik kaitsestaatus” või „B: hea kaitsestaatus”, sõltumata muude allkriteeriumide liigitusest.

ii)   Taastamisvõimalused

Selle allkriteeriumi osas, mida tuleb arvesse võtta ainult siis, kui tunnuste kaitsestaatus on keskmine või osaliselt kahjustunud, tuleb kasutada sama lähenemisviisi kui punkti A alapunkti c iii kriteeriumi puhul, lisades sellele kõnealuse populatsiooni elujõulisuse hinnangu. Selle tulemusena peaks liigitussüsteem olema järgmine:

| I | : | taastamine lihtne, |
| --- | --- | --- |
| II | : | taastamine võimalik keskmise jõupingutusega, |
| III | : | taastamine raske või võimatu. |

I

:

taastamine lihtne,

II

:

taastamine võimalik keskmise jõupingutusega,

III

:

taastamine raske või võimatu.

Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi klassifikatsiooni

A: kaitsestaatus eeskujulik

B: hea kaitsestaatus

C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus

—   ERALDATUS: = III lisa punkti B alapunkt c: alal esinevate liikide populatsiooni isolatsiooniaste võrreldes liigi loodusliku levikualaga.

Seda kriteeriumi võib tõlgendada ligikaudse näitajana, millega mõõdetakse käsitletava populatsiooni osa ühest küljest liigi geneetilise mitmekesisuse ja teisest küljest selle konkreetse populatsiooni tundlikkuse seisukohast. Lihtsustatult võib väita, et mida rohkem on populatsioon isoleeritud (võrreldes selle loodusliku levikualaga), seda suurem on selle osatähtsus liigi geneetilises mitmekesisuses. Järelikult võib terminit „eraldatus” vaadelda laiemas kontekstis, kasutades seda võrdselt täielike endeemsete liikide, alamliikide/sortide/tõugude ning metapopulatsiooni allpopulatsioonide puhul. Seoses sellega tuleks kasutada järgmist liigitust:

A:

B:

C:

—   ÜLDHINNANG = III lisa punkti B alapunkt d: ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt.

Selle kriteeriumi alusel antakse ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt. Seda võib kasutada eelmiste kriteeriumide liitmiseks ja samuti käsitletava liigi seisukohast tähtsaks peetavate ala tunnuste hindamiseks. Need tunnused võivad liigiti erineda ja nende hulka võib kuuluda ka inimtegevus alal või naaberaladel, mis mõjutab liikide kaitsestaatust, maakasutust, ala seadusjärgset kaitset, eri elupaikade ja liikide vahelisi ökoloogilisi seoseid jne.

Selle üldhinnangu andmiseks võib kasutada parimat võimalikku eksperdiarvamust, kasutades järgmist liigitussüsteemi:

A:

B:

C:

Märkus: standardne andmevorm on mõeldud kindla ala elupaikade või liikide kaitse hindamiseks, samas kui artikli 17 alusel tehtav hindamine käsitleb staatust liikmesriigi kogu biogeograafilises piirkonnas. Mõiste „kaitsestaatus” on määratletud elupaikade direktiivi artikli 1 punktides e ja i mõistena, mis kirjeldab üldist elupaigatüüpide või liikide staatust biogeograafilises piirkonnas. Nimetatud kaitsestaatust hinnatakse nüüd regulaarselt iga kuue aasta tagant tehtavate eduaruannete raames kooskõlas elupaikade direktiivi artikliga 17. Alade hindamine kooskõlas elupaikade direktiivi III lisas toodud kriteeriumidega sisaldab kindla ala elupaigatüüpide või liikide „kaitsestaatuse astme” hinnangut.

3.3.   Muud olulised taime- ja loomaliigid (valikuline)

Järgnevalt võib märkida kõik muud tähtsad taime- ja loomaliigid, kui need on ala kaitse ja majandamise seisukohast olulised, kasutades järgmist menetlust.

| — | Klass: sisestage kood asjakohase liigi klassi väljale (A = kahepaiksed, B = linnud, F = kalad, Fu = seened, I = selgrootud, L = samblikud, M = imetajad, P = taimed, R = roomajad). |
| --- | --- |

—

Klass: sisestage kood asjakohase liigi klassi väljale (A = kahepaiksed, B = linnud, F = kalad, Fu = seened, I = selgrootud, L = samblikud, M = imetajad, P = taimed, R = roomajad).

| — | Nimi ja kood: esitage liigi teaduslik nimi; IV ja V lisas loetletud lindude puhul tuleb lisaks teaduslikule nimele kasutada teabeportaalis esitatud koodi. |
| --- | --- |

—

Nimi ja kood: esitage liigi teaduslik nimi; IV ja V lisas loetletud lindude puhul tuleb lisaks teaduslikule nimele kasutada teabeportaalis esitatud koodi.

| — | Tundlikkus (S): sellele väljale märgitakse, kas kindla liigiga seotud teabe kättesaadavus avalikkusele võib olla kahjulik selle kaitsele, näiteks kuna seda omastatakse ebaseaduslikult ning standardses andmevormis sisalduva teabe kättesaadavus avalikkusele suurendaks ohtu oluliselt. Sellisel juhul tuleb vastavale väljale märkida „jah”. Kui liik on märgitud tundliku liigina, ei teavita nõukogu omal algatusel avalikkust liigi olemasolust alal (nt avaldades teabe avalikkusele kättesaadavas andmebaasis või veebilehel). Juhul kui teave vastava liigi olemasolust kindlas piirkonnas on juba avalikkusele kättesaadav, nt väljaannete kaudu või veebipõhine teave, ei ole liigi märkimine tundlikuks liigiks põhjendatud. |
| --- | --- |

—

Tundlikkus (S): sellele väljale märgitakse, kas kindla liigiga seotud teabe kättesaadavus avalikkusele võib olla kahjulik selle kaitsele, näiteks kuna seda omastatakse ebaseaduslikult ning standardses andmevormis sisalduva teabe kättesaadavus avalikkusele suurendaks ohtu oluliselt. Sellisel juhul tuleb vastavale väljale märkida „jah”. Kui liik on märgitud tundliku liigina, ei teavita nõukogu omal algatusel avalikkust liigi olemasolust alal (nt avaldades teabe avalikkusele kättesaadavas andmebaasis või veebilehel). Juhul kui teave vastava liigi olemasolust kindlas piirkonnas on juba avalikkusele kättesaadav, nt väljaannete kaudu või veebipõhine teave, ei ole liigi märkimine tundlikuks liigiks põhjendatud.

| — | Mitteesinemine (NP) (valikuline): juhul kui liigid, mis eelnevalt alal esinesid, ei ole enam alal, võib selle vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „NP” (alternatiivina vastava elupaigatüübi teabe kustutamisele standardsest andmevormist).
  Märkus: liiki loetakse alas mitteesinevaks näiteks juhul, kui seda ei ole pikka aega alal märgatud. Ajavahemik erineb liigiti – mõneaastane puudumine lihtsalt jälgitavatel liikidel tähendab tõenäoliselt liigi kadumist alalt, samas kui raskesti jälgitavate liikide puhul nagu brüofüüdid või mõned putukad ei tähenda mitmeaastane vaatlusandmete puudumine tingimata liigi kadumist alalt, kui elupaik ei ole muutunud. |
| --- | --- |

—

Mitteesinemine (NP) (valikuline): juhul kui liigid, mis eelnevalt alal esinesid, ei ole enam alal, võib selle vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „NP” (alternatiivina vastava elupaigatüübi teabe kustutamisele standardsest andmevormist).

Märkus: liiki loetakse alas mitteesinevaks näiteks juhul, kui seda ei ole pikka aega alal märgatud. Ajavahemik erineb liigiti – mõneaastane puudumine lihtsalt jälgitavatel liikidel tähendab tõenäoliselt liigi kadumist alalt, samas kui raskesti jälgitavate liikide puhul nagu brüofüüdid või mõned putukad ei tähenda mitmeaastane vaatlusandmete puudumine tingimata liigi kadumist alalt, kui elupaik ei ole muutunud.

| — | Suurus: tuleb esitada teave populatsiooni suuruse kohta. Kui täpne arv ei ole teada, peab võimaluse korral esitama populatsiooni vahemiku ning sisestama vahemiku alumised (minimaalne) ja ülemised (maksimaalne) väärtused. Kui populatsiooni vahemik ei ole teada, kuid on olemas teave kas minimaalse või maksimaalse populatsiooni suuruse kohta, tuleb vahemiku puuduv väärtus esitada hinnanguliselt. Populatsiooni väärtuse ühik tuleb märkida vastavale väljale. Võimaluse korral peaksid ühikud olema paarides (= p) või üksikisendites (= i), vastasel korral tuleb lähtuda populatsiooni ühikute ja koodide standarditud loetelust, mis on välja töötatud artikli 17 aruandluse raames (vt teabeportaal). Vajaduse korral võib sisestada muid kui artikli 17 aruandluses kasutatud ühikuid. |
| --- | --- |

—

Suurus: tuleb esitada teave populatsiooni suuruse kohta. Kui täpne arv ei ole teada, peab võimaluse korral esitama populatsiooni vahemiku ning sisestama vahemiku alumised (minimaalne) ja ülemised (maksimaalne) väärtused. Kui populatsiooni vahemik ei ole teada, kuid on olemas teave kas minimaalse või maksimaalse populatsiooni suuruse kohta, tuleb vahemiku puuduv väärtus esitada hinnanguliselt. Populatsiooni väärtuse ühik tuleb märkida vastavale väljale. Võimaluse korral peaksid ühikud olema paarides (= p) või üksikisendites (= i), vastasel korral tuleb lähtuda populatsiooni ühikute ja koodide standarditud loetelust, mis on välja töötatud artikli 17 aruandluse raames (vt teabeportaal). Vajaduse korral võib sisestada muid kui artikli 17 aruandluses kasutatud ühikuid.

| — | Kategooria: kui kvantitatiivseid andmeid ei ole, märgitakse, kas liik on tavaline (C), haruldane (R) või väga haruldane (V). Mis tahes populatsiooni teabe puudumise korral märgitakse, et liik esineb alal (P) (vt näide joonisel 4). |
| --- | --- |

—

Kategooria: kui kvantitatiivseid andmeid ei ole, märgitakse, kas liik on tavaline (C), haruldane (R) või väga haruldane (V). Mis tahes populatsiooni teabe puudumise korral märgitakse, et liik esineb alal (P) (vt näide joonisel 4).

Märkige iga liigi kohta, miks see on loetelusse kantud, kasutades järgmisi kategooriaid:

| — | IV: IV lisa liigid (elupaikade direktiiv) |
| --- | --- |

—

IV: IV lisa liigid (elupaikade direktiiv)

| — | V: V lisa liigid (elupaikade direktiiv) |
| --- | --- |

—

V: V lisa liigid (elupaikade direktiiv)

| — | A: siseriikliku punase raamatu nimekiri |
| --- | --- |

—

A: siseriikliku punase raamatu nimekiri

| — | B: endeemsed liigid |
| --- | --- |

—

B: endeemsed liigid

| — | C: rahvusvahelised konventsioonid (sh Berni, Bonni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonid) |
| --- | --- |

—

C: rahvusvahelised konventsioonid (sh Berni, Bonni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonid)

| — | D: muud põhjused |
| --- | --- |

—

D: muud põhjused

Võimalik on kategooriate mitu sissekannet. Konkreetsete liikide loetelusse kandmise põhjusi käsitlevaid täiendavaid üksikasju, eriti punkti D osas, võib esitada punktis 4.2, mis on vaba teksti väli, kus kirjeldatakse ala kvaliteeti ja tähtsust.

Kasutama peaks IV ja V lisas loetletud linnuliikide nimetuste koode (vt teabeportaal). Liikide kohta ala hinnangud puuduvad.

Joonis 4

Näide muude liikide andmete kohta (3.3)

| Liik | Ala populatsioon | Motivatsioon |
| --- | --- | --- |
| Klass | Kood | Nimetus | S | NP | Suurus | Ühik | Kategooria | Liik vastavalt lisale | Muud kategooriad |
| minimaalne | maksimaalne | | C|R|V|P | IV | V | A | B | C | D |
| P | | Acer heldreichii | | | 51 | 100 | I | | | | | x | | |
| P | | Accipter nisus | | | 2 | 4 | I | | | | | | | x |
| M | | Eptesicus serotinus | | | 150 | 200 | I | | x | | x | | | |
| I | | Ectemnius massiliensis | | | | | | R | | | | | | x |
| R | | Elaphe longissima | | | | | | C | x | | | | x | |
| P | | Campanula morettiana | | | | | | C | x | | x | | | |

Liik

Ala populatsioon

Motivatsioon

Klass

Kood

Nimetus

S

NP

Suurus

Ühik

Kategooria

Liik vastavalt lisale

Muud kategooriad

minimaalne

maksimaalne

C|R|V|P

IV

V

A

B

C

D

P

Acer heldreichii

51

100

I

x

P

Accipter nisus

2

4

I

x

M

Eptesicus serotinus

150

200

I

x

x

I

Ectemnius massiliensis

R

x

R

Elaphe longissima

C

x

x

P

Campanula morettiana

C

x

x

4.   ALA KIRJELDUS

4.1.   Ala üldkirjeldus

See väli peaks andma alast üldpildi. Tehke ala üldistest omadustest kokkuvõte, alustades ala jaotamisest suurteks elupaigatüüpideks, kasutades nende protsentuaalse katvuse hindamiseks parimat võimalikku eksperdiarvamust (need elupaigatüübid on teabeportaalis koos koodidega määratletud). Elupaigatüüpide üldkatvus peaks olema 100 % ja vastama ala üldpindalale. Eeldatakse, et käesolevas punktis kirjeldatud teave ei ole alati kooskõlas punktis 3.1 avaldatud teabega (I lisa elupaigatüübid) seoses erinevate andmeallikate kasutamisega.

Muud alale iseloomulikud omadused: peamisi geoloogiliselt, geomorfoloogiliselt ja maastikuliselt tähtsaid tunnuseid tuleb kirjeldada punkti 4.1 vabateksti väljal. Kui on asjakohane, märkige valitsevad taimkattetüübid. Nimetage ka muud I lisasse mittekuuluvad elupaigad või lisasse mittekuuluvad sihtliigid, mis on ala kaitse seisukohalt olulised. Kui ala kaitsmiseks on vaja elupaigatüüpe käsitlevat teavet üksikasjalikumalt liigendada (nt kas ala on deesa või viinamarjaistandus), tuleb see teave esitada kõnealusel vabateksti väljal. Teave väikeste pikisuunaliste või mosaiiksete metsamaade (nt hekid, hekkide ja puudega ümbritsetud põllutükid, puuderead) kohta tuleb samuti esitada nimetatud vabateksti väljal.

4.2.   Kvaliteet ja tähtsus

Märkige ala üldised kvaliteedi- ja tähtsuse näitajad seoses direktiivide looduskaitse eesmärkidega.

Kui on olemas rahvusvaheliselt tähtsad märgalad, kus korrapäraselt viibib üle 20 000 veelinnu, tuleb see fakt siia märkida.

Kui liik on kantud punkti 3.3 põhjusel D, esitatakse lühidalt loetelusse kandmise põhjused.

4.3.   Ala mõjutavad ohud, koormused ja tegevused

Mõjud on seotud inimtegevuse ja looduslike protsessidega, millel võib olla positiivne või negatiivne mõju ala kaitsele ja kaitsekorraldusele. On märgatud, et mõju võib ühele ala elupaigale või liigile olla negatiivne ja samal ajal teisele positiivne. Siiski on vastava välja eesmärk koguda pigem üldist teavet kõige olulisemate ala mõjutavate ohtude, koormuste ja tegevuste kohta kui üksikasjalikult aru anda. Arvestada tuleb ka ohtusid, koormusi ja tegevusi ala ümbruskonnas, kui need mõjutavad ala terviklikkust. See oleneb muu hulgas kohalikust topograafiast, ala suurusest ja omadustest ning inimtegevuse laadist. Teave peaks kajastama viimaseid sündmusi. On arusaadav, et negatiivse mõjuga ohtusid, koormusi ja tegevusi võidakse neutraliseerida kaitsekorraldusmeetmetega. Seetõttu tuleks neid käsitlevat teavet lugeda ning mõista paralleelselt näiteks ala halduskavadega.

Kehtiv viiteloetelu ohtude, koormuste ja tegevuste kohta on saadaval teabeportaalis. Võttes arvesse kõige asjakohasemad ohud, koormused ja tegevused, mis mõjutavad ala kui sellist, sisestatakse 3. taseme kategooriate vastav kood; juhul kui 3. taseme kategooriad ei ole kohaldatavad, võidakse kasutada 2. taset. Koodiloetelu on sama, mida kasutati mõjude ja tegevuste aruandluseks elupaikade direktiivi artikli 17 kohaselt.

Ohtude, koormuste või tegevuste suhteline tähtsus tuleb liigitada kolme kategooriasse:

| H: | Suur tähtsus/mõju | suur otsene või kohene mõju ja/või mõjutab ala suures ulatuses |
| --- | --- | --- |
| M: | Keskmine tähtsus/mõju | keskmine otsene või kohene mõju, põhiliselt kaudne mõju ja/või mõjutab ala keskmises ulatuses / ainult piirkondlikult |
| L: | Väike tähtsus/mõju | väike otsene või kohene mõju, kaudne mõju ja/või mõjutab ala väikeses ulatuses/ainult kohalikult |

H:

Suur tähtsus/mõju

suur otsene või kohene mõju ja/või mõjutab ala suures ulatuses

M:

Keskmine tähtsus/mõju

keskmine otsene või kohene mõju, põhiliselt kaudne mõju ja/või mõjutab ala keskmises ulatuses / ainult piirkondlikult

L:

Väike tähtsus/mõju

väike otsene või kohene mõju, kaudne mõju ja/või mõjutab ala väikeses ulatuses/ainult kohalikult

Andmesisestused kõrgeimasse liigitusse on piiratud maksimaalselt 5 negatiivse ja 5 positiivse mõjuga. Andmesisestuste väikseim kohustuslik arv igas tabelis on üks mõju. Kui mõjud puuduvad ning on vajalik sellest teavitada, sisestatakse „x”. Kategooria piires (H või M või L) rohkem ei liigitata. Keskmise või madala tähtsusega mõjude ja tegevuste andmesisestusi võib loetleda kuni 20. Siiski soovitatakse keskenduda alaga seotud kõige asjakohasematele mõjudele ja tegevustele.

Saastuse määratleja (valikuline)

Kuna saastus võib tekitada erinevaid mõjusid olenevalt kasutatud ainetest ning sellel võivad olla üsna erinevad allikad, näiteks lämmastiku ja fosfaadi sisaldus veeökosüsteemis või atmosfäärilise lämmastiku sisaldus maapealsetes oligotroofsetes elupaikades, võib teatud tüüpi saasteainete korral kohaldada lisamääratlejat.

Kasutada võib järgmisi määratlejaid:

| N | : | lämmastiku sisaldus |
| --- | --- | --- |
| P | : | fosfori/fosfaadi sisaldus |
| A | : | happe sisaldus/hapestumine |

N

:

lämmastiku sisaldus

P

:

fosfori/fosfaadi sisaldus

A

:

happe sisaldus/hapestumine

| T | : | mürgised anorgaanilised kemikaalid |
| --- | --- | --- |
| O | : | mürgised orgaanilised kemikaalid |
| X | : | erinevad saastused |

T

:

mürgised anorgaanilised kemikaalid

O

:

mürgised orgaanilised kemikaalid

X

:

erinevad saastused

Sisene/väline määratleja

Tuleb näidata, kas oht, koormus või tegevus ilmneb/mõjub ala sees või sellest väljaspool või mõlemal juhul.

4.4.   Omandiline kuuluvus (valikuline)

Kirjeldage üldiselt ala omandilist kuuluvust, kasutades antud omandivormi liike. Võimaluse korral lisage hinnang selle kohta, milline osa ala pindalast millisesse omandivormi liiki kuulub. Kasutage omandivormi liike, mis on analoogsed nendega, mida on kasutatud maailma kaitsealade andmebaasis.

Riiklik:

| — | riiklik/föderaalne: maa kuulub kõikidele kodanikele, haldab riigi-/föderaalvalitsus |
| --- | --- |

—

riiklik/föderaalne: maa kuulub kõikidele kodanikele, haldab riigi-/föderaalvalitsus

| — | maakondlik: maa kuulub kõikidele kodanikele, haldab maakonnavalitsus |
| --- | --- |

—

maakondlik: maa kuulub kõikidele kodanikele, haldab maakonnavalitsus

| — | kohaliku omavalitsuse omand: maa kuulub kõikidele kodanikele, haldab kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

—

kohaliku omavalitsuse omand: maa kuulub kõikidele kodanikele, haldab kohalik omavalitsus

Ühisomand: kahe või enama asutuse ühisomand (nt avalik sektor ja erasektor)

Eraomand: maa ei ole riiklik omand, nt valitsusväline organisatsioon, üksikisikud, liidud

4.5.   Dokumendid (valikuline)

Iga ala puhul viidake ala käsitlevatele väljaannetele ja/või teaduslikele andmetele, kui need on olemas. Teave tuleb sisestada teadusliku viitamise kokkuleppelise standardi kohaselt. Avaldamata või suulise teabe allikad, millele sisestusvormis viidatakse, tuleb lisada, kui see on oluline. Internetiallikate viidete korral tuleb arvesse võtta, et üldiselt URLid muutuvad tihti ning seetõttu tuleks vältida ebastabiilsete URLide sisestamist. Välja võib kasutada ka muu teabe jaoks, mis on ala dokumenteerimise seisukohast oluline.

5.   ALA KAITSESTAATUS (VALIKULINE)

5.1.   Kaitsestaatus siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil

Euroopa Keskkonnaagentuur haldab iga liikmesriigi asjakohast looduskaitsealade määramise tüüpide järjestikloetelu, millel on nende siseriikliku/piirkondliku tasandi määratluse kohaselt seaduslik kaitse. Loetelu leiab teabeportaalist. Kolm kaitsealuste tüüpide loetelu on jaotatud järgmisse kolme kategooriasse:

| A. | määramise tüübid, mida kasutatakse loomastiku, taimestiku, elupaikade ja maastike kaitsmise eesmärgil (viimase kaitseks niivõrd, kui see on oluline loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast); |
| --- | --- |

A.

määramise tüübid, mida kasutatakse loomastiku, taimestiku, elupaikade ja maastike kaitsmise eesmärgil (viimase kaitseks niivõrd, kui see on oluline loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast);

| B. | eri sektorite, eelkõige metsanduse õigus- ja haldusaktide sätted, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast nõuetekohane kaitse; |
| --- | --- |

B.

eri sektorite, eelkõige metsanduse õigus- ja haldusaktide sätted, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast nõuetekohane kaitse;

| C. | eraõigus, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku või elupaikade püsiv kaitsmine. |
| --- | --- |

C.

eraõigus, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku või elupaikade püsiv kaitsmine.

Kaitsetüübid on järjestatud kaitse ranguse järgi, alustades kõige rangematest sätetest.

Kui ala ei ole kaitse all, on tähtis see ära märkida, kasutades siseriiklikku koodi „Ei ole kaitse all”.

Iga ala kohta tuleb märkida asjakohaste kaitse määramise tüüpide koodid koos iga määramistüübi katvusprotsendiga selle ala pindalast. Sellele väljale salvestatud teave käsitleb eri määramistüüpide tasandeid. Näiteks kui registreeritud ala hõlmab mitut ühte tüüpi looduskaitseala, tuleb sisestada protsent, mille nende looduskaitsealade üldpindala moodustab ala üldpindalast.

Kõikide määratud üksikalade seosed kõnealuse alaga esitatakse eraldi (vt 5.2).

5.2.   Kirjeldatud ala seos muude aladega (naaberalad ja alad, mis kuuluvad erinevatesse määratud tüüpidesse)

See sisestusvormi osa võimaldab märkida naaberalad või alad, mis kuuluvad eri määramistüüpidesse ja mis kattuvad või piirnevad üksteisega. Eri tüüpide vastastikused seosed tehakse kindlaks ka ristviitamisega. Kõik võimalikud seosed kodeeritakse ühe järgmise koodi abil:

| — | tüübid kattuvad täielikult (kasutage koodi =), |
| --- | --- |

—

tüübid kattuvad täielikult (kasutage koodi =),

| — | kirjeldatud ala hõlmab teist ala täielikult (kasutage koodi +), |
| --- | --- |

—

kirjeldatud ala hõlmab teist ala täielikult (kasutage koodi +),

| — | teine ala hõlmab kirjeldatud ala täielikult (kasutage koodi –), |
| --- | --- |

—

teine ala hõlmab kirjeldatud ala täielikult (kasutage koodi –),

| — | kaks ala kattuvad osaliselt (kasutage koodi *). |
| --- | --- |

—

kaks ala kattuvad osaliselt (kasutage koodi *).

Lisaks nende koodide sisestamisele tuleb siia kanda ka protsent, mille kirjeldatud ala hõlmab teisest alast.

| — | Naaberalad märgitakse koodiga „/”. |
| --- | --- |

—

Naaberalad märgitakse koodiga „/”.

Lisaks on vormis esitatud ka järgmised võimalikud rahvusvahelised määramise tüübid: Ramsari ala, biogeneetiline kaitseala, Euroopa diplomi ala, Barcelona konventsiooni ala, biosfäärikaitsealad, maailmapärandiala, OSPARi ala, HELCOMi ala, Bukaresti konventsiooni ala, merekaitseala või muud.

Sisestage siseriiklikud määratlused koos ala nime ja sarnasustüübiga (vt eespool) ning kattuvuse protsent viitega kirjeldatud alale.

5.3.   Ala määramine

Kandke siia vabatekstina kõik ala määratlemise aspektid, mida ei ole nõuetekohaselt kirjeldatud koodides, mida on kasutatud ala määramise koodide väljadel (vt punkt 5.1 või 5.2).

6.   ALA KAITSEKORRALDUS

6.1.   Ala kaitsekorralduse eest vastutav asutus

Esitatakse teave ala kaitsekorralduse eest vastutava(te) asutus(t)e kohta.

Märgitakse ala kaitsekorralduse eest vastutava asutuse ja/või isiku täielikud andmed, sealhulgas nimi, aadress ja telefon/faks.

Võimalik on sisestada täielikud andmed rohkem kui ühe asutuse kohta.

6.2.   Kaitsekorralduskava

Märgitakse, kas ala kohta on olemas konkreetne ja tegelik kaitsekorralduskava või kas see on tegemisel. Kuigi tunnistatakse, et kaitsekorralduskavasid direktiiviga ei nõuta, on nimetatud teave eriti tähtis, et mõista meetmeid, mida liikmesriigid kasutavad võrgustiku haldamiseks, ning et vajaduse korral saada spetsiifilisemat teavet.

Kui on olemas tegelik kaitsekorralduskava, märgitakse selle nimi ning viide asjakohasele veebiallikale (nt riikliku teabesüsteemi veebilehe link). Tuleb arvesse võtta, et üldiselt URLid muutuvad tihti ning seetõttu tuleks vältida ebastabiilsete URLide sisestamist.

6.3.   Kaitsemeetmed (valikuline)

Teabe kasutusele võetud või vajalike kaitsemeetmete kohta alal saab esitada vabateksti väljal.

7.   ALA KAART

Käesoleva standardse andmevormi parandatud versiooni eeltingimuseks on alade geograafiliselt võrreldavate digitaalsete piiride kättesaadavus. Asjakohane teave, nt statistilisel eesmärgil, saadakse muude digitaalsete ruumiandmetega (GIS andmed) kombineerimisel. Sellest tulenevalt on alade geograafiliselt võrreldavate digitaalsete piiride esitamine äärmiselt oluline.

Alade piirid tuleks võtta avaldatud topograafilistelt kaartidelt või andmekogumitest, mille mõõtkava on 1:50 000 või täpsem. Ruumi kartograafiline täpsus ei tohi olla vähem kui 1,0 mm 1:50 000 mõõtkavas, mis on originaaliga võrreldes 50 m maapinnal. GISi andmed peavad sisaldama metaandmeid, mis on ette nähtud INSPIRE metaandmete direktiivi viimases heakskiidetud versioonis.

INSPIRE identifikatsioon (ID): nimetatud ID on kaitstud ala väline kordumatu objekti identifikaator, mille avaldab vastutav asutus. Seda identifikaatorit kasutakse välistes rakendustes ruumiobjektile viitamiseks. INSPIRE ID on kohustuslik niipea kui asjakohane INSPIRE rakendusdirektiiv jõustub.

PDF: liikmesriik võib esitada lisaks elektroonilistele piiridele elektroonilise kaardi, mis järgib standardit ISO 19005-1: Dokumendihaldus – Digidokumendi pikaajalise säilitamise vorming. Pdf-dokument peab sisaldama alade identifikatsiooni (ala kood) ja kaardi koostamise kuupäeva selliselt, et dokumenti on võimalik otsida elektrooniliselt, kasutades ala koodi ja koostamise kuupäeva (valikuline).

Viide/viited (valikuline): siia sisestatakse riiklikud viited originaalkaardile, mida kasutati elektrooniliste piiride digitaliseerimiseks. Viited võivad olla näiteks topograafilis(t)e kaardi/kaartide ametlik(ud) identifitseerimisnumber/-numbrid ja nimetus(ed).

---

(1)  V.a väiksemad veebisaidi parandused, nagu näiteks ortograafiavead ja kohandused kooskõlas viimaste tehniliste standarditega.

(2)  Erand: GB asemel kasutatakse UK, et säilitada praegused alade tunnuskoodid.

(3)  Enamik geograafilise informatsiooni süsteemi (GIS) tarkvarast sisaldab funktsiooni arvutada ala suurima osa keskpunkti koordinaat automaatselt.

(4)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

Liide

Natura 2000 teabeportaali sisukord

| 1. | Pealkiri: ISO 3166 riigikood
  Haldaja: Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO)
  Standardse andmevormi väli: 1.2 |
| --- | --- |

1.

Pealkiri: ISO 3166 riigikood

Haldaja: Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO)

Standardse andmevormi väli: 1.2

| 2. | Pealkiri: Ühenduse tähtsusega alade (SCI) loetelu iga biogeograafilise piirkonna kohta
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 1.7 |
| --- | --- |

2.

Pealkiri: Ühenduse tähtsusega alade (SCI) loetelu iga biogeograafilise piirkonna kohta

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 1.7

| 3. | Pealkiri: Ülevaade liikmesriikide kasutatavate merepiiride määratluste kohta
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 2.3 |
| --- | --- |

3.

Pealkiri: Ülevaade liikmesriikide kasutatavate merepiiride määratluste kohta

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 2.3

| 4. | Pealkiri: NUTSi piirkonnad, 2. tasand
  Haldaja: Eurostat
  Standardse andmevormi väli: 2.5 |
| --- | --- |

4.

Pealkiri: NUTSi piirkonnad, 2. tasand

Haldaja: Eurostat

Standardse andmevormi väli: 2.5

| 5. | Pealkiri: Euroopa biogeograafilised piirkonnad
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 2.6 |
| --- | --- |

5.

Pealkiri: Euroopa biogeograafilised piirkonnad

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 2.6

| 6. | Pealkiri: Direktiivi 92/43/EMÜ I lisasse kuuluvate elupaikade koodide loetelu
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 3.1 |
| --- | --- |

6.

Pealkiri: Direktiivi 92/43/EMÜ I lisasse kuuluvate elupaikade koodide loetelu

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 3.1

| 7. | Pealkiri: Asjakohaste liigiklasside koodid, andmete kvaliteet, arvukuse kategooriad, motivatsiooni kategooria
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

7.

Pealkiri: Asjakohaste liigiklasside koodid, andmete kvaliteet, arvukuse kategooriad, motivatsiooni kategooria

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3

| 8. | Pealkiri: Direktiiviga 2009/147/EÜ hõlmatud linnuliikide koodide loetelu
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

8.

Pealkiri: Direktiiviga 2009/147/EÜ hõlmatud linnuliikide koodide loetelu

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3

| 9. | Pealkiri: Direktiiviga 92/43/EMÜ (II, IV, V lisa) hõlmatud liikide koodide loetelu
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

9.

Pealkiri: Direktiiviga 92/43/EMÜ (II, IV, V lisa) hõlmatud liikide koodide loetelu

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3

| 10. | Pealkiri: Populatsiooni ühikute ja koodide loetelu (kooskõlas artikliga 17)
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

10.

Pealkiri: Populatsiooni ühikute ja koodide loetelu (kooskõlas artikliga 17)

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 3.2, 3.3

| 11. | Pealkiri: Elupaigatüübid ala üldkirjelduse jaoks
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 4.1 |
| --- | --- |

11.

Pealkiri: Elupaigatüübid ala üldkirjelduse jaoks

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 4.1

| 12. | Pealkiri: Ohtude, koormuste ja tegevuste viiteloetelu (kooskõlas artikliga 17)
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

  Standardse andmevormi väli: 4.3 |
| --- | --- |

12.

Pealkiri: Ohtude, koormuste ja tegevuste viiteloetelu (kooskõlas artikliga 17)

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

Standardse andmevormi väli: 4.3

| 13. | Pealkiri: Asjakohaste looduskaitse määramise tüüpide loetelu, millel on seaduslik kaitse
  Haldaja: Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)
  Standardse andmevormi väli: 5.1 |
| --- | --- |

13.

Pealkiri: Asjakohaste looduskaitse määramise tüüpide loetelu, millel on seaduslik kaitse

Haldaja: Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)

Standardse andmevormi väli: 5.1

| 14. | Pealkiri: INSPIRE ID
  Haldaja: liikmesriigid kooskõlas INSPIRE rakendusdirektiiviga
  Standardse andmevormi väli: 7 |
| --- | --- |

14.

Pealkiri: INSPIRE ID

Haldaja: liikmesriigid kooskõlas INSPIRE rakendusdirektiiviga

Standardse andmevormi väli: 7

| 15. | Pealkiri: Tehnilised ja haldusjuhised Natura 2000 andmete esitamiseks komisjonile
  Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1) |
| --- | --- |

15.

Pealkiri: Tehnilised ja haldusjuhised Natura 2000 andmete esitamiseks komisjonile

Haldaja: keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) (1)

---

(1)  Viiteid haldavad keskkonna peadirektoraat ja elupaikade komitee.

---

| 30.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. juuli 2011,

millega muudetakse otsust 2005/50/EÜ 24 GHz raadiosagedusala ajutise kasutuse ühtlustamise kohta seoses sõidukite lähitoimeradarseadmete kasutusega ühenduses

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5444 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/485/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon tegi 7. novembril 2008 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations, edaspidi „CEPT”) ülesandeks teostada otsuse 2005/50/EÜ (2) artikli 5 lõike 2 kohase põhjaliku läbivaatuse jaoks tehnilisi uuringuid sõidukite lähitoimeradarseadmete kohta ning raadiotehnilise ühilduvuse uuringuid seoses raadiosagedusala 24 GHz võimalike teistsuguste kasutamisviisidega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon tegi 7. novembril 2008 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations, edaspidi „CEPT”) ülesandeks teostada otsuse 2005/50/EÜ (2) artikli 5 lõike 2 kohase põhjaliku läbivaatuse jaoks tehnilisi uuringuid sõidukite lähitoimeradarseadmete kohta ning raadiotehnilise ühilduvuse uuringuid seoses raadiosagedusala 24 GHz võimalike teistsuguste kasutamisviisidega.

| (2) | CEPTi aruanded nr 36 ja 37, mis esitati nimetatud ülesande alusel, ning otsuse 2005/50/EÜ kohane põhjalik läbivaatus seoses sagedusalasid 24 GHz ja 79 GHz käsitlevate arengusuundumustega osutavad sellele, et kõnealuse otsuse artikli 2 punktis 5 sätestatud kontrollkuupäev 30. juuni 2013 on endiselt kehtiv ning et sagedusala 24 GHz teiste kasutajate kahjuliku mõju puudumist silmas pidades puudub vajadus kõnealuse tähtaja pikendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

CEPTi aruanded nr 36 ja 37, mis esitati nimetatud ülesande alusel, ning otsuse 2005/50/EÜ kohane põhjalik läbivaatus seoses sagedusalasid 24 GHz ja 79 GHz käsitlevate arengusuundumustega osutavad sellele, et kõnealuse otsuse artikli 2 punktis 5 sätestatud kontrollkuupäev 30. juuni 2013 on endiselt kehtiv ning et sagedusala 24 GHz teiste kasutajate kahjuliku mõju puudumist silmas pidades puudub vajadus kõnealuse tähtaja pikendamiseks.

| (3) | Praegu arendatakse välja sellist sõidukite lähitoimeradarite tehnoloogiat, mis töötab sagedusalas 79 GHz. Samas on selgeid tõendeid selle kohta, et kõnealuse tehnoloogia rakendusi ei ole võimalik autotööstusesse integreerida selleks tähtpäevaks, mis on kehtestatud sagedusalas 24 GHz töötavate lähitoimeradarite jaoks, ning et arendus-, integreerimis- ja katsetusetapi jaoks veel vajalikku aega silmas pidades on tõenäoline, et sagedusalas 79 GHz töötavad sõidukite radarid oleks otstarbekas massiliselt turule lubada 2018. aastal või kõige rohkem mõni aasta varem. |
| --- | --- |

(3)

Praegu arendatakse välja sellist sõidukite lähitoimeradarite tehnoloogiat, mis töötab sagedusalas 79 GHz. Samas on selgeid tõendeid selle kohta, et kõnealuse tehnoloogia rakendusi ei ole võimalik autotööstusesse integreerida selleks tähtpäevaks, mis on kehtestatud sagedusalas 24 GHz töötavate lähitoimeradarite jaoks, ning et arendus-, integreerimis- ja katsetusetapi jaoks veel vajalikku aega silmas pidades on tõenäoline, et sagedusalas 79 GHz töötavad sõidukite radarid oleks otstarbekas massiliselt turule lubada 2018. aastal või kõige rohkem mõni aasta varem.

| (4) | Peale selle on vaja lisaaega, et viia sagedusala 24 GHz kasutavad automudelid üle sagedusala 79 GHz kasutamisele, kui kõnealust tehnoloogiat kasutavad uued automudelid tulevad kasutusele. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle on vaja lisaaega, et viia sagedusala 24 GHz kasutavad automudelid üle sagedusala 79 GHz kasutamisele, kui kõnealust tehnoloogiat kasutavad uued automudelid tulevad kasutusele.

| (5) | Oluline on tagada sagedusala 24 GHz kasutavate radaritega varustatud autode praeguse ja tulevase tootmise säilimine, kuna kõnealused radarid on liiklusohutuse seisukohast tähtsad ja sellised seadmed tuleb püüda kasutusele võtta võimalikult paljudes autodes. Seepärast tuleb vältida olukorda, kus radarite käsutusse ei jää enam raadiospektrit, mistõttu on vaja ajutist lahendust, et tagada üleminek ajavahemikus 1. juulist 2013 kuni 1. jaanuarini 2018. Täiendava üleminekuaja võimaldamiseks tuleks tähtaega 1. jaanuar 2018 pikendada nelja aasta võrra sõidukite selliste lähitoimeradarseadmete puhul, mis on paigaldatud mootorsõidukitele, mille kohta on tüübikinnitustaotlus esitatud enne 1. jaanuari 2018. |
| --- | --- |

(5)

Oluline on tagada sagedusala 24 GHz kasutavate radaritega varustatud autode praeguse ja tulevase tootmise säilimine, kuna kõnealused radarid on liiklusohutuse seisukohast tähtsad ja sellised seadmed tuleb püüda kasutusele võtta võimalikult paljudes autodes. Seepärast tuleb vältida olukorda, kus radarite käsutusse ei jää enam raadiospektrit, mistõttu on vaja ajutist lahendust, et tagada üleminek ajavahemikus 1. juulist 2013 kuni 1. jaanuarini 2018. Täiendava üleminekuaja võimaldamiseks tuleks tähtaega 1. jaanuar 2018 pikendada nelja aasta võrra sõidukite selliste lähitoimeradarseadmete puhul, mis on paigaldatud mootorsõidukitele, mille kohta on tüübikinnitustaotlus esitatud enne 1. jaanuari 2018.

| (6) | Võttes arvesse asjaolu, et sagedusalas 23,60–24 GHz on raadioastronoomiale, Maa-uuringute satelliitsidele ja kosmoseuuringute passiivraadiosidele tagatud rahvusvaheline kaitse ning et kõnealune sagedusala on erandkorras otsusega 2005/50/EÜ määratud lähitoimeradarite jaoks, ei ole võimalik sellisel otstarbel kasutamise aega pikendada. Lisaks on sagedusala 24–24,25 GHz määratud tööstuslikuks, teaduslikuks ja meditsiiniliseks kasutuseks (ISM-sagedusala). |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse asjaolu, et sagedusalas 23,60–24 GHz on raadioastronoomiale, Maa-uuringute satelliitsidele ja kosmoseuuringute passiivraadiosidele tagatud rahvusvaheline kaitse ning et kõnealune sagedusala on erandkorras otsusega 2005/50/EÜ määratud lähitoimeradarite jaoks, ei ole võimalik sellisel otstarbel kasutamise aega pikendada. Lisaks on sagedusala 24–24,25 GHz määratud tööstuslikuks, teaduslikuks ja meditsiiniliseks kasutuseks (ISM-sagedusala).

| (7) | CEPTi ühitatavusuuringutest, mis käsitlevad ka teatavaid sõjalisi süsteeme, selgub, et tehniliselt otstarbekas alternatiivlahendus võib olla sagedusala 24,25–27,50 GHz. Sagedusest 26,50 GHz ülespoole jääva sagedusala on NATO kavandanud sõjalisel otstarbel kasutatavate tava- ja mobiilsidesüsteemide jaoks. |
| --- | --- |

(7)

CEPTi ühitatavusuuringutest, mis käsitlevad ka teatavaid sõjalisi süsteeme, selgub, et tehniliselt otstarbekas alternatiivlahendus võib olla sagedusala 24,25–27,50 GHz. Sagedusest 26,50 GHz ülespoole jääva sagedusala on NATO kavandanud sõjalisel otstarbel kasutatavate tava- ja mobiilsidesüsteemide jaoks.

| (8) | Otsusega 2005/50/EÜ kehtestatud 7 % kasutuskünnis tuleks säilitada, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealune künnisväärtus ületatakse enne sagedusalale 79 GHz üleminekut, ning ka selleks, et rõhutada asjaolu, et sagedusala 24 GHz kasutamine on ajutine lahendus. |
| --- | --- |

(8)

Otsusega 2005/50/EÜ kehtestatud 7 % kasutuskünnis tuleks säilitada, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealune künnisväärtus ületatakse enne sagedusalale 79 GHz üleminekut, ning ka selleks, et rõhutada asjaolu, et sagedusala 24 GHz kasutamine on ajutine lahendus.

| (9) | Komisjon peaks liikmesriikide abil jätkuvalt jälgima käesoleva otsuse kohaldamist ning künnisväärtuse puhul eelkõige seda, et teistele sagedusala kasutajatele ega naabersagedusaladele ei põhjustataks kahjulikke häireid, olenemata sellest, kas 7 % künnisväärtust ületatakse või mitte. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks liikmesriikide abil jätkuvalt jälgima käesoleva otsuse kohaldamist ning künnisväärtuse puhul eelkõige seda, et teistele sagedusala kasutajatele ega naabersagedusaladele ei põhjustataks kahjulikke häireid, olenemata sellest, kas 7 % künnisväärtust ületatakse või mitte.

| (10) | Seepärast tuleks otsust 2005/50/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsust 2005/50/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/50/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | „kontrollkuupäevad” – 30. juuni 2013 sagedusala 21,65–24,25 GHz puhul ning 1. jaanuar 2018 sagedusala 24,25–26,65 GHz puhul;”; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

„kontrollkuupäevad” – 30. juuni 2013 sagedusala 21,65–24,25 GHz puhul ning 1. jaanuar 2018 sagedusala 24,25–26,65 GHz puhul;”;

| 2) | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | teises lõigus asendatakse tekst „kontrollkuupäevani” tekstiga „kontrollkuupäevadeni”; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

teises lõigus asendatakse tekst „kontrollkuupäevani” tekstiga „kontrollkuupäevadeni”;

| b) | kolmandas lõigus asendatakse fraasid „kõnealust kuupäeva” ja „kõnesolevat kuupäeva” tekstiga „kõnealuseid kuupäevi”; |
| --- | --- |

b)

kolmandas lõigus asendatakse fraasid „kõnealust kuupäeva” ja „kõnesolevat kuupäeva” tekstiga „kõnealuseid kuupäevi”;

| c) | kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Tähtaega 1. jaanuar 2018 pikendatakse nelja aasta võrra sõidukite selliste lähitoimeradarseadmete puhul, mis on paigaldatud mootorsõidukitele, mille kohta on tüübikinnitustaotlus esitatud vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artikli 6 lõikele 6 ja millele on tüübikinnitus (3) antud enne 1. jaanuari 2018. |
| --- | --- |

c)

kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Tähtaega 1. jaanuar 2018 pikendatakse nelja aasta võrra sõidukite selliste lähitoimeradarseadmete puhul, mis on paigaldatud mootorsõidukitele, mille kohta on tüübikinnitustaotlus esitatud vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artikli 6 lõikele 6 ja millele on tüübikinnitus (3) antud enne 1. jaanuari 2018.

| 3) | artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktis d asendatakse tekst „kontrollkuupäev on jätkuvalt asjakohane” tekstiga „kontrollkuupäevad on jätkuvalt asjakohased”; |
| --- | --- | --- |

3)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktis d asendatakse tekst „kontrollkuupäev on jätkuvalt asjakohane” tekstiga „kontrollkuupäevad on jätkuvalt asjakohased”;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid abistavad komisjoni lõikes 1 osutatu jälgimisel, tagades, et vajalik teave, eelkõige lisaga ettenähtud teave kogutakse ja esitatakse komisjonile õigel ajal.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid abistavad komisjoni lõikes 1 osutatu jälgimisel, tagades, et vajalik teave, eelkõige lisaga ettenähtud teave kogutakse ja esitatakse komisjonile õigel ajal.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 25.1.2005, lk 15.

2

(3)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.”;

3

---