# Jurnalul Oficial L 198/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.198.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 198 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5430 iulie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.198.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 198

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5430 iulie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 748/2011 al Comisiei din 28 iulie 2011 de modificare pentru a 153-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 749/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 142/2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (
  1
  ) | 3 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 23 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 751/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 25 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 752/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 august 2011 | 27 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2011/73/UE a Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I și V la Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind denumirile textilelor (
  1
  ) | 30 |
| | * | Directiva 2011/74/UE a Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei II la Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile (
  1
  ) | 32 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2011/483/PESC a Consiliului din 28 iulie 2011 de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) | 37 |
| | | 2011/484/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 iulie 2011 privind formularul-tip pentru siturile NATURA 2000
  [notificată cu numărul C(2011) 4892] | 39 |
| | | 2011/485/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 29 iulie 2011 privind modificarea Deciziei 2005/50/CE privind armonizarea spectrului în banda de frecvențe de 24 GHz în vederea utilizării pe durată limitată de către sistemele radar cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în Comunitate
  [notificată cu numărul C(2011) 5444]

   (
  1
  ) | 71 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 748/2011 al Comisiei din 28 iulie 2011 de modificare pentru a 153-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii

1

*

Regulamentul (UE) nr. 749/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 142/2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (
  1
  )

1

3

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

23

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 751/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

25

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 752/2011 al Comisiei din 29 iulie 2011 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 august 2011

27

DIRECTIVE

*

Directiva 2011/73/UE a Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I și V la Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind denumirile textilelor (
  1
  )

1

30

*

Directiva 2011/74/UE a Comisiei din 29 iulie 2011 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei II la Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile (
  1
  )

1

32

DECIZII

*

Decizia 2011/483/PESC a Consiliului din 28 iulie 2011 de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia)

37

2011/484/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 iulie 2011 privind formularul-tip pentru siturile NATURA 2000
  [notificată cu numărul C(2011) 4892]

[notificată cu numărul C(2011) 4892]

39

2011/485/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 29 iulie 2011 privind modificarea Deciziei 2005/50/CE privind armonizarea spectrului în banda de frecvențe de 24 GHz în vederea utilizării pe durată limitată de către sistemele radar cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în Comunitate
  [notificată cu numărul C(2011) 5444]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 5444]

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 748/2011 AL COMISIEI

din 28 iulie 2011

de modificare pentru a 153-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 467/2001 al Consiliului de interzicere a exportului anumitor mărfuri și servicii către Afganistan, de întărire a interdicției de zbor și de extindere a înghețării fondurilor și a altor resurse financiare în ceea ce-i privește pe talibanii din Afganistan (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în conformitate cu regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în conformitate cu regulamentul menționat anterior.

| (2) | La 19 iulie 2011, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge două persoane fizice la lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. |
| --- | --- |

(2)

La 19 iulie 2011, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge două persoane fizice la lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință.

| (4) | Pentru a garanta eficacitatea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a garanta eficacitatea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 iulie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Șef al Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, la rubrica „Persoane fizice” se adaugă următoarele mențiuni:

| (a) | „Abdul Rahim Ba’aysir [alias (a) Abdul Rahim Bashir; (b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir; (c) 'Abd Al-Rahim Bashir; (d) Abdurrahim Ba'asyir; (e) Abdurrahim Bashir; (f) Abdul Rachim Ba'asyir; (g) Abdul Rachim Bashir; (h) Abdul Rochim Ba'asyir; (i) Abdul Rochim Bashir; (j) Abdurochim Ba'asyir; (k) Abdurochim Bashir; (l) Abdurrochim Ba'asyir; (m) Abdurrochim Bashir; (n) Abdurrahman Ba'asyir; (o) Abdurrahman Bashir]. Adresa: Indonezia. Data nașterii: (a) 16.11.1977; (b) 16.11.1974. Locul nașterii: (a) Solo, Indonezia; (b) Sukoharjo, Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Alte informații: (a) conducător important al Jemaah Islamiyah; (b) numele tatălui este Abu Bakar Ba'asyir. Data desemnării menționată la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 19.7.2011.” |
| --- | --- |

(a)

„Abdul Rahim Ba’aysir [alias (a) Abdul Rahim Bashir; (b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir; (c) 'Abd Al-Rahim Bashir; (d) Abdurrahim Ba'asyir; (e) Abdurrahim Bashir; (f) Abdul Rachim Ba'asyir; (g) Abdul Rachim Bashir; (h) Abdul Rochim Ba'asyir; (i) Abdul Rochim Bashir; (j) Abdurochim Ba'asyir; (k) Abdurochim Bashir; (l) Abdurrochim Ba'asyir; (m) Abdurrochim Bashir; (n) Abdurrahman Ba'asyir; (o) Abdurrahman Bashir]. Adresa: Indonezia. Data nașterii: (a) 16.11.1977; (b) 16.11.1974. Locul nașterii: (a) Solo, Indonezia; (b) Sukoharjo, Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Alte informații: (a) conducător important al Jemaah Islamiyah; (b) numele tatălui este Abu Bakar Ba'asyir. Data desemnării menționată la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 19.7.2011.”

| (b) | „Umar Patek [alias (a) Omar Patek; (b) Pa'tek; (c) Pak Taek; (d) Umar Kecil; (e) Al Abu Syekh Al Zacky; (f) Umangis Mike]. Adresa: (a) Indonezia; (b) Filipine. Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Alte informații: membru important al Jemaah Islamiyah. Data desemnării menționată la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 19.7.2011.” |
| --- | --- |

(b)

„Umar Patek [alias (a) Omar Patek; (b) Pa'tek; (c) Pak Taek; (d) Umar Kecil; (e) Al Abu Syekh Al Zacky; (f) Umangis Mike]. Adresa: (a) Indonezia; (b) Filipine. Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Alte informații: membru important al Jemaah Islamiyah. Data desemnării menționată la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 19.7.2011.”

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/3

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 749/2011 AL COMISIEI

din 29 iulie 2011

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 142/2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (1), în special articolul 5 alineatul (2), articolul 15 alineatul (1) litera (c), articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf, articolul 20 alineatele (10) și (11), articolul 41 alineatul (3) primul și al treilea paragraf, articolul 42 alineatul (2) și articolul 45 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește normele publice și sanitare aplicabile subproduselor de origine animală și produselor derivate cu scopul de a preveni și a reduce la minimum riscurile pe care produsele respective le pot prezenta pentru sănătatea publică și sănătatea animalelor. De asemenea, acesta prevede stabilirea unui punct final al lanțului de prelucrare a anumitor produse derivate, dincolo de care acestea nu mai fac obiectul cerințelor regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește normele publice și sanitare aplicabile subproduselor de origine animală și produselor derivate cu scopul de a preveni și a reduce la minimum riscurile pe care produsele respective le pot prezenta pentru sănătatea publică și sănătatea animalelor. De asemenea, acesta prevede stabilirea unui punct final al lanțului de prelucrare a anumitor produse derivate, dincolo de care acestea nu mai fac obiectul cerințelor regulamentului respectiv.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (2) stabilește norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, inclusiv norme privind stabilirea de puncte finale pentru anumite produse derivate. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (2) stabilește norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, inclusiv norme privind stabilirea de puncte finale pentru anumite produse derivate.

| (3) | Danemarca a transmis o cerere de stabilire a unui punct final pentru uleiul de pește care este utilizat la producerea de medicamente. Întrucât acest tip de ulei de pește este derivat din materiale de categoria 3 și este prelucrat în condiții stricte, ar trebui să se stabilească un punct final pentru uleiul respectiv. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 142/2011 și anexa XIII la acesta ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Danemarca a transmis o cerere de stabilire a unui punct final pentru uleiul de pește care este utilizat la producerea de medicamente. Întrucât acest tip de ulei de pește este derivat din materiale de categoria 3 și este prelucrat în condiții stricte, ar trebui să se stabilească un punct final pentru uleiul respectiv. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 142/2011 și anexa XIII la acesta ar trebui modificate în consecință.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 142/2011 prevede dispoziții care au fost introduse pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 și a Deciziei 2003/324/CE a Comisiei (3) și care permit, în special, utilizarea în Estonia, Letonia și Finlanda, în hrana anumitor animale de blană, a proteinelor animale prelucrate obținute din cadavre sau părți ale cadavrelor animalelor din aceeași specie, în special vulpi. Anexa II ar trebui modificată pentru a permite folosirea acestor materiale în hrana celor două specii crescute în mod obișnuit, vulpea roșie (Vulpes vulpes), aflată în prezent pe listă, și vulpea polară (Alopex lagopus), întrucât Decizia 2003/324/CE a fost abrogată prin Regulamentul (UE) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 142/2011 prevede dispoziții care au fost introduse pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 și a Deciziei 2003/324/CE a Comisiei (3) și care permit, în special, utilizarea în Estonia, Letonia și Finlanda, în hrana anumitor animale de blană, a proteinelor animale prelucrate obținute din cadavre sau părți ale cadavrelor animalelor din aceeași specie, în special vulpi. Anexa II ar trebui modificată pentru a permite folosirea acestor materiale în hrana celor două specii crescute în mod obișnuit, vulpea roșie (Vulpes vulpes), aflată în prezent pe listă, și vulpea polară (Alopex lagopus), întrucât Decizia 2003/324/CE a fost abrogată prin Regulamentul (UE) nr. 142/2011.

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește anumite norme pentru sterilizarea prin presiune și prevede măsuri de punere în aplicare ce trebuie să fie adoptate pentru alte metode de prelucrare și care trebuie să se aplice subproduselor de origine animală sau produselor derivate, astfel încât să se elimine posibilitatea apariției oricărui risc inacceptabil pentru sănătatea publică sau sănătatea animalelor la momentul utilizării sau eliminării acestor produse. De asemenea, anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 stabilește metode de prelucrare standard pentru instalațiile de prelucrare și pentru alte anumite instalații și unități. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește anumite norme pentru sterilizarea prin presiune și prevede măsuri de punere în aplicare ce trebuie să fie adoptate pentru alte metode de prelucrare și care trebuie să se aplice subproduselor de origine animală sau produselor derivate, astfel încât să se elimine posibilitatea apariției oricărui risc inacceptabil pentru sănătatea publică sau sănătatea animalelor la momentul utilizării sau eliminării acestor produse. De asemenea, anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 stabilește metode de prelucrare standard pentru instalațiile de prelucrare și pentru alte anumite instalații și unități.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 permite eliminarea sau utilizarea de subproduse de origine animală sau produse derivate prin metode alternative, cu condiția ca aceste metode să fi fost autorizate pe baza unei evaluări a capacității lor de a reduce riscurile pentru sănătatea publică și pentru sănătatea animalelor până la un nivel cel puțin echivalent, pentru categoria de subproduse de origine animală în cauză, nivelului garantat de metodele de prelucrare standard. Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede, de asemenea, adoptarea unui format standard al cererilor de autorizare a metodelor alternative. De asemenea, anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 stabilește metode de prelucrare alternative pentru instalațiile de prelucrare și pentru alte anumite instalații și unități. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 permite eliminarea sau utilizarea de subproduse de origine animală sau produse derivate prin metode alternative, cu condiția ca aceste metode să fi fost autorizate pe baza unei evaluări a capacității lor de a reduce riscurile pentru sănătatea publică și pentru sănătatea animalelor până la un nivel cel puțin echivalent, pentru categoria de subproduse de origine animală în cauză, nivelului garantat de metodele de prelucrare standard. Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede, de asemenea, adoptarea unui format standard al cererilor de autorizare a metodelor alternative. De asemenea, anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 stabilește metode de prelucrare alternative pentru instalațiile de prelucrare și pentru alte anumite instalații și unități.

| (7) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat trei avize legate de astfel de metode alternative: un aviz științific adoptat la 21 ianuarie 2009 privind proiectul de studiu al unor metode alternative de distrugere a carcaselor prin folosirea sistemului bunker
   (4) (proiectul privind sistemul bunker); un aviz științific adoptat la 8 iulie 2010 privind tratarea cu var a gunoiului solid de grajd provenit de la porci și păsări de curte (5); și un aviz științific adoptat la 22 septembrie 2010 privind cererea de autorizare a unei noi metode alternative de eliminare sau de utilizare a subproduselor de origine animală, depusă de Neste Oil (6). |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat trei avize legate de astfel de metode alternative: un aviz științific adoptat la 21 ianuarie 2009 privind proiectul de studiu al unor metode alternative de distrugere a carcaselor prin folosirea sistemului bunker
   (4) (proiectul privind sistemul bunker); un aviz științific adoptat la 8 iulie 2010 privind tratarea cu var a gunoiului solid de grajd provenit de la porci și păsări de curte (5); și un aviz științific adoptat la 22 septembrie 2010 privind cererea de autorizare a unei noi metode alternative de eliminare sau de utilizare a subproduselor de origine animală, depusă de Neste Oil (6).

| (8) | Proiectul privind sistemul bunker propune, drept primă soluție, hidroliza într-un recipient închis, păstrat în exploatație, a cadavrelor de porci și a altor subproduse de origine animală obținute din porcii crescuți în exploatația în cauză. După o perioadă de timp stabilită, materialele hidrolizate se elimină prin incinerare sau prelucrare, respectându-se normele sanitare aplicabile subproduselor de origine animală. |
| --- | --- |

(8)

Proiectul privind sistemul bunker propune, drept primă soluție, hidroliza într-un recipient închis, păstrat în exploatație, a cadavrelor de porci și a altor subproduse de origine animală obținute din porcii crescuți în exploatația în cauză. După o perioadă de timp stabilită, materialele hidrolizate se elimină prin incinerare sau prelucrare, respectându-se normele sanitare aplicabile subproduselor de origine animală.

| (9) | Proiectul privind sistemul bunker propune, drept cea de-a doua soluție, zdrobirea și pasteurizarea ulterioară a cadavrelor de porci și a altor subproduse de origine animală obținute din porcii crescuți în exploatații, înaintea eliminării acestora. |
| --- | --- |

(9)

Proiectul privind sistemul bunker propune, drept cea de-a doua soluție, zdrobirea și pasteurizarea ulterioară a cadavrelor de porci și a altor subproduse de origine animală obținute din porcii crescuți în exploatații, înaintea eliminării acestora.

| (10) | În avizul său din 21 ianuarie 2009 referitor la proiectul privind sistemul bunker, EFSA a concluzionat că informațiile furnizate nu constituiau o bază suficientă pentru a considera cea de-a doua opțiune prezentată drept o modalitate sigură de eliminare a subproduselor de origine animală obținute din porci. În privința primei soluții prezentate, bazată pe hidroliză, EFSA nu a putut furniza o evaluare finală. Cu toate acestea, EFSA a indicat faptul că materialul hidrolizat nu prezintă un risc suplimentar, cu condiția ca acesta să facă obiectul unei prelucrări suplimentare, în conformitate cu normele sanitare pentru materialele de categoria 2. |
| --- | --- |

(10)

În avizul său din 21 ianuarie 2009 referitor la proiectul privind sistemul bunker, EFSA a concluzionat că informațiile furnizate nu constituiau o bază suficientă pentru a considera cea de-a doua opțiune prezentată drept o modalitate sigură de eliminare a subproduselor de origine animală obținute din porci. În privința primei soluții prezentate, bazată pe hidroliză, EFSA nu a putut furniza o evaluare finală. Cu toate acestea, EFSA a indicat faptul că materialul hidrolizat nu prezintă un risc suplimentar, cu condiția ca acesta să facă obiectul unei prelucrări suplimentare, în conformitate cu normele sanitare pentru materialele de categoria 2.

| (11) | Prin urmare, hidroliza subproduselor de origine animală într-o exploatație ar trebui permisă sub rezerva unor condiții care să prevină propagarea bolilor transmisibile la oameni sau la animale și care să evite efectele adverse pentru mediul înconjurător. În mod special, drept a treia soluție, hidroliza ar trebui să fie efectuată într-un recipient închis și etanș, care să fie păstrat separat de animalele din exploatație. Cu toate acestea, întrucât metoda hidrolizei nu este o metodă de prelucrare, condițiile specifice de prelucrare a subproduselor de origine animală în astfel de instalații ar trebui să nu se aplice. Recipientul ar trebui să fie controlat cu regularitate, sub supraveghere oficială, pentru a verifica absența coroziunii, astfel încât să se prevină orice scurgere și infiltrare a materialelor în sol. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, hidroliza subproduselor de origine animală într-o exploatație ar trebui permisă sub rezerva unor condiții care să prevină propagarea bolilor transmisibile la oameni sau la animale și care să evite efectele adverse pentru mediul înconjurător. În mod special, drept a treia soluție, hidroliza ar trebui să fie efectuată într-un recipient închis și etanș, care să fie păstrat separat de animalele din exploatație. Cu toate acestea, întrucât metoda hidrolizei nu este o metodă de prelucrare, condițiile specifice de prelucrare a subproduselor de origine animală în astfel de instalații ar trebui să nu se aplice. Recipientul ar trebui să fie controlat cu regularitate, sub supraveghere oficială, pentru a verifica absența coroziunii, astfel încât să se prevină orice scurgere și infiltrare a materialelor în sol.

| (12) | Capacitatea metodei hidrolizei de a reduce riscurile potențiale pentru sănătate nu a fost încă demonstrată. Prin urmare, ar trebui interzisă orice manipulare sau utilizare a materialului hidrolizat, alta decât incinerarea sau coincinerarea, cu sau fără prelucrare prealabilă, sau eliminarea într-o groapă de gunoi autorizată, compostarea sau transformarea în biogaz, fiecare dintre ultimele trei opțiuni menționate trebuind a fi precedată de sterilizarea prin presiune. |
| --- | --- |

(12)

Capacitatea metodei hidrolizei de a reduce riscurile potențiale pentru sănătate nu a fost încă demonstrată. Prin urmare, ar trebui interzisă orice manipulare sau utilizare a materialului hidrolizat, alta decât incinerarea sau coincinerarea, cu sau fără prelucrare prealabilă, sau eliminarea într-o groapă de gunoi autorizată, compostarea sau transformarea în biogaz, fiecare dintre ultimele trei opțiuni menționate trebuind a fi precedată de sterilizarea prin presiune.

| (13) | Spania, Irlanda, Letonia, Portugalia și Regatul Unit și-au manifestat interesul de a permite operatorilor lor să utilizeze metoda hidrolizei. Autoritățile competente ale statelor membre respective au confirmat faptul că urmează a fi efectuate controale stricte în cazul operatorilor respectivi, cu scopul de a preveni riscurile potențiale pentru sănătate. |
| --- | --- |

(13)

Spania, Irlanda, Letonia, Portugalia și Regatul Unit și-au manifestat interesul de a permite operatorilor lor să utilizeze metoda hidrolizei. Autoritățile competente ale statelor membre respective au confirmat faptul că urmează a fi efectuate controale stricte în cazul operatorilor respectivi, cu scopul de a preveni riscurile potențiale pentru sănătate.

| (14) | În avizul său din 8 iulie 2010 privind tratarea cu var a gunoiului solid de grajd provenit de la porci și păsări de curte, EFSA a concluzionat că amestecarea propusă a varului cu gunoiul de grajd ar putea fi considerată drept un proces sigur de inactivare a agenților patogeni bacterieni și virali relevanți, cu scopul aplicării prevăzute a produsului derivat – și anume amestecul de var și gunoi de grajd – pe pământ. Întrucât aplicarea a demonstrat eficiența procedurii numai pentru un anumit dispozitiv de amestecare, EFSA a recomandat ca, atunci când se folosește în cadrul acestui proces un alt tip de dispozitiv de amestecare, să se efectueze o validare bazată pe măsurarea pH-ului, a duratei și temperaturii, pentru a demonstra că prin utilizarea unui alt dispozitiv de amestecare se obține o inactivare echivalentă a agenților patogeni. |
| --- | --- |

(14)

În avizul său din 8 iulie 2010 privind tratarea cu var a gunoiului solid de grajd provenit de la porci și păsări de curte, EFSA a concluzionat că amestecarea propusă a varului cu gunoiul de grajd ar putea fi considerată drept un proces sigur de inactivare a agenților patogeni bacterieni și virali relevanți, cu scopul aplicării prevăzute a produsului derivat – și anume amestecul de var și gunoi de grajd – pe pământ. Întrucât aplicarea a demonstrat eficiența procedurii numai pentru un anumit dispozitiv de amestecare, EFSA a recomandat ca, atunci când se folosește în cadrul acestui proces un alt tip de dispozitiv de amestecare, să se efectueze o validare bazată pe măsurarea pH-ului, a duratei și temperaturii, pentru a demonstra că prin utilizarea unui alt dispozitiv de amestecare se obține o inactivare echivalentă a agenților patogeni.

| (15) | O validare conformă cu principiile respective ar trebui efectuată atunci când varul nestins (CaO), care a fost utilizat în cadrul procesului evaluat de EFSA, este înlocuit cu var dolomitic (CaOMgO). |
| --- | --- |

(15)

O validare conformă cu principiile respective ar trebui efectuată atunci când varul nestins (CaO), care a fost utilizat în cadrul procesului evaluat de EFSA, este înlocuit cu var dolomitic (CaOMgO).

| (16) | În avizul său din 22 septembrie 2010 privind un proces catalitic în mai multe etape de producere a unor combustibili regenerabili, EFSA a concluzionat că procesul respectiv poate fi considerat sigur atunci când se utilizează drept materii prime grăsimi topite derivate din materiale de categoria 2 și de categoria 3 și când aceste grăsimi topite au fost prelucrate conform metodelor de prelucrare standard aplicabile subproduselor de origine animală. Cu toate acestea, dovezile prezentate nu au permis să se concluzioneze că procesul este capabil să reducă și riscurile potențiale de encefalopatii spongiforme transmisibile (EST) care pot fi prezente în grăsimile topite derivate din materiale de categoria 1. Prin urmare, procesul catalitic în mai multe etape ar trebui să fie autorizat pentru grăsimile topite derivate din materiale de categoria 2 și de categoria 3 și ar trebui să se refuze autorizarea procesului pentru grăsimile topite derivate din materiale de categoria 1. Cu toate că acest refuz nu-l împiedică pe solicitant să transmită EFSA dovezi suplimentare pentru efectuarea unei noi evaluări, utilizarea în acest proces a grăsimilor topite derivate din materiale de categoria 1 ar trebui să fie interzisă, în așteptarea acestei noi evaluări. |
| --- | --- |

(16)

În avizul său din 22 septembrie 2010 privind un proces catalitic în mai multe etape de producere a unor combustibili regenerabili, EFSA a concluzionat că procesul respectiv poate fi considerat sigur atunci când se utilizează drept materii prime grăsimi topite derivate din materiale de categoria 2 și de categoria 3 și când aceste grăsimi topite au fost prelucrate conform metodelor de prelucrare standard aplicabile subproduselor de origine animală. Cu toate acestea, dovezile prezentate nu au permis să se concluzioneze că procesul este capabil să reducă și riscurile potențiale de encefalopatii spongiforme transmisibile (EST) care pot fi prezente în grăsimile topite derivate din materiale de categoria 1. Prin urmare, procesul catalitic în mai multe etape ar trebui să fie autorizat pentru grăsimile topite derivate din materiale de categoria 2 și de categoria 3 și ar trebui să se refuze autorizarea procesului pentru grăsimile topite derivate din materiale de categoria 1. Cu toate că acest refuz nu-l împiedică pe solicitant să transmită EFSA dovezi suplimentare pentru efectuarea unei noi evaluări, utilizarea în acest proces a grăsimilor topite derivate din materiale de categoria 1 ar trebui să fie interzisă, în așteptarea acestei noi evaluări.

| (17) | Anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 ar trebui modificată pentru a se ține seama de concluziile celor trei avize științifice ale EFSA. |
| --- | --- |

(17)

Anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 ar trebui modificată pentru a se ține seama de concluziile celor trei avize științifice ale EFSA.

| (18) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede adoptarea unor măsuri de punere în aplicare pentru transformarea subproduselor de origine animală în biogaz sau compost. Atunci când subprodusele de origine animală sunt amestecate într-o instalație producătoare de biogaz sau într-o instalație de compostare cu materiale de origine non-animală sau cu alte materiale care nu fac obiectul regulamentului respectiv, ar trebui să i se permită autorității competente să autorizeze prelevarea de probe reprezentative după pasteurizare și înainte de amestecare, cu scopul de a testa respectarea criteriilor microbiologice. Prelevarea de astfel de probe ar trebui să demonstreze dacă pasteurizarea subproduselor de origine animală a atenuat riscurile microbiologice legate de subprodusele de origine animală care urmează a fi transformate. |
| --- | --- |

(18)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede adoptarea unor măsuri de punere în aplicare pentru transformarea subproduselor de origine animală în biogaz sau compost. Atunci când subprodusele de origine animală sunt amestecate într-o instalație producătoare de biogaz sau într-o instalație de compostare cu materiale de origine non-animală sau cu alte materiale care nu fac obiectul regulamentului respectiv, ar trebui să i se permită autorității competente să autorizeze prelevarea de probe reprezentative după pasteurizare și înainte de amestecare, cu scopul de a testa respectarea criteriilor microbiologice. Prelevarea de astfel de probe ar trebui să demonstreze dacă pasteurizarea subproduselor de origine animală a atenuat riscurile microbiologice legate de subprodusele de origine animală care urmează a fi transformate.

| (19) | Prin urmare, anexa V la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, anexa V la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 ar trebui modificată în consecință.

| (20) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede adoptarea unui format standard pentru cererile de autorizare a metodelor alternative de utilizare sau eliminare a subproduselor de origine animală sau a produselor derivate. Formatul respectiv trebuie utilizat de părțile interesate atunci când acestea transmit o cerere de autorizare a metodelor alternative respective. |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 prevede adoptarea unui format standard pentru cererile de autorizare a metodelor alternative de utilizare sau eliminare a subproduselor de origine animală sau a produselor derivate. Formatul respectiv trebuie utilizat de părțile interesate atunci când acestea transmit o cerere de autorizare a metodelor alternative respective.

| (21) | La cererea Comisiei, EFSA a adoptat un aviz științific la 7 iulie 2010 care consta într-o declarație privind asistența tehnică acordată pentru stabilirea formatului cererilor de autorizare a noilor metode alternative pentru subprodusele de origine animală (7). În declarația respectivă, EFSA recomandă, în special, clarificări suplimentare cu privire la informațiile pe care părțile interesate ar trebui să le transmită la momentul în care depun o cerere de autorizare a unei noi metode alternative. |
| --- | --- |

(21)

La cererea Comisiei, EFSA a adoptat un aviz științific la 7 iulie 2010 care consta într-o declarație privind asistența tehnică acordată pentru stabilirea formatului cererilor de autorizare a noilor metode alternative pentru subprodusele de origine animală (7). În declarația respectivă, EFSA recomandă, în special, clarificări suplimentare cu privire la informațiile pe care părțile interesate ar trebui să le transmită la momentul în care depun o cerere de autorizare a unei noi metode alternative.

| (22) | Ținând seama de recomandările din avizul științific respectiv, ar trebui să se modifice formatul standard pentru cererile de autorizare a unor noi metode alternative stabilit în anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(22)

Ținând seama de recomandările din avizul științific respectiv, ar trebui să se modifice formatul standard pentru cererile de autorizare a unor noi metode alternative stabilit în anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011.

| (23) | Întrucât combustibilii regenerabili rezultați în urma procesului catalitic în mai multe etape pot fi produși și din grăsimi topite importate, ar trebui să se clarifice cerințele privind importurile de astfel de grăsimi topite și condițiile stabilite în certificatele sanitar-veterinare care trebuie să însoțească transporturile de grăsimi topite la punctul de intrare în Uniune unde sunt efectuate controalele veterinare. Prin urmare, anexele XIV și XV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(23)

Întrucât combustibilii regenerabili rezultați în urma procesului catalitic în mai multe etape pot fi produși și din grăsimi topite importate, ar trebui să se clarifice cerințele privind importurile de astfel de grăsimi topite și condițiile stabilite în certificatele sanitar-veterinare care trebuie să însoțească transporturile de grăsimi topite la punctul de intrare în Uniune unde sunt efectuate controalele veterinare. Prin urmare, anexele XIV și XV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 ar trebui modificate în consecință.

| (24) | De asemenea, articolul 3 și anexele II, IV, V, VII, VIII, XI și anexele XIII - XVI ar trebui, prin urmare, să fie modificate. |
| --- | --- |

(24)

De asemenea, articolul 3 și anexele II, IV, V, VII, VIII, XI și anexele XIII - XVI ar trebui, prin urmare, să fie modificate.

| (25) | Ar trebui să se asigure o perioadă de tranziție începând de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, care să permită continuarea importurilor în Uniune de grăsimi topite care nu sunt destinate consumului uman și care urmează a fi folosite în anumite scopuri în afara lanțului alimentar animal, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 142/2011 în forma sa anterioară modificărilor introduse prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(25)

Ar trebui să se asigure o perioadă de tranziție începând de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, care să permită continuarea importurilor în Uniune de grăsimi topite care nu sunt destinate consumului uman și care urmează a fi folosite în anumite scopuri în afara lanțului alimentar animal, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 142/2011 în forma sa anterioară modificărilor introduse prin prezentul regulament.

| (26) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(26)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 142/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3, litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | blănurile care îndeplinesc condițiile speciale aplicabile punctului final din lanțul de fabricație a produsului respectiv, prevăzute în anexa XIII capitolul VIII; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 3, litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

blănurile care îndeplinesc condițiile speciale aplicabile punctului final din lanțul de fabricație a produsului respectiv, prevăzute în anexa XIII capitolul VIII;

| (h) | uleiul de pește destinat producerii de medicamente care îndeplinește cerințele specifice aplicabile punctului final din lanțul de fabricație a produsului respectiv, prevăzute în anexa XIII capitolul XIII; |
| --- | --- |

(h)

uleiul de pește destinat producerii de medicamente care îndeplinește cerințele specifice aplicabile punctului final din lanțul de fabricație a produsului respectiv, prevăzute în anexa XIII capitolul XIII;

| (i) | benzina și combustibilii care îndeplinesc cerințele specifice aplicabile produselor obținute prin procesul catalitic în mai multe etape pentru producerea de combustibili regenerabili stabilite în anexa IV capitolul IV secțiunea 3 punctul 2 litera (c).” |
| --- | --- |

(i)

benzina și combustibilii care îndeplinesc cerințele specifice aplicabile produselor obținute prin procesul catalitic în mai multe etape pentru producerea de combustibili regenerabili stabilite în anexa IV capitolul IV secțiunea 3 punctul 2 litera (c).”

| 2. | Anexele II, IV, V, VII, VIII, XI și anexele XIII - XVI se modifică conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexele II, IV, V, VII, VIII, XI și anexele XIII - XVI se modifică conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Pe parcursul unei perioade de tranziție care se va încheia la 31 ianuarie 2012, transporturile de grăsimi topite care nu sunt destinate consumului uman, care urmează a fi folosite în anumite scopuri în afara lanțului alimentar animal și care sunt însoțite de un certificat sanitar-veterinar semnat și completat în conformitate cu modelul prevăzut în capitolul 10(B) din anexa XV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 în forma sa anterioară intrării în vigoare a prezentului regulament, continuă să fie acceptate la importul în Uniune, cu condiția ca certificatele menționate să fi fost completate și semnate înainte de 30 noiembrie 2011.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 300, 14.11.2009, p.1.

1

(2)  JO L 54, 26.2.2011, p.1.

2

(3)  JO L 117, 13.05.2003, p. 37.

3

(4)  EFSA Journal (2009) 971, 1-12.

4

EFSA Journal

(5)  EFSA Journal (2010); 8(7):1681.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal (2010); 8(10):1825.

6

EFSA Journal

(7)  EFSA Journal 2010; 8(7):1680.

7

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Regulamentul (UE) nr. 142/2011 se modifică după cum urmează:

| (1) | În anexa II capitolul I punctul 1, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | vulpi (Vulpes vulpes și Alopex lagopus);” |
| --- | --- | --- |

(1)

În anexa II capitolul I punctul 1, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

vulpi (Vulpes vulpes și Alopex lagopus);”

| (2) | În anexa IV, capitolul IV se modifică după cum urmează:






  (a) | în secțiunea 1, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Materialele rezultate din prelucrarea materialelor de categoria 1 și de categoria 2 se marchează în mod permanent în conformitate cu cerințele privind marcarea anumitor produse derivate prevăzute în anexa VIII capitolul V.
  Cu toate acestea, marcarea menționată nu este cerută pentru următoarele materiale menționate în secțiunea 2:






  (a) | biomotorina produsă în conformitate cu punctul D; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

În anexa IV, capitolul IV se modifică după cum urmează:

(a)

în secțiunea 1, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Materialele rezultate din prelucrarea materialelor de categoria 1 și de categoria 2 se marchează în mod permanent în conformitate cu cerințele privind marcarea anumitor produse derivate prevăzute în anexa VIII capitolul V.

Cu toate acestea, marcarea menționată nu este cerută pentru următoarele materiale menționate în secțiunea 2:

(a)

biomotorina produsă în conformitate cu punctul D;

| (b) | materialele hidrolizate menționate la punctul H; |
| --- | --- |

(b)

materialele hidrolizate menționate la punctul H;

| (c) | amestecurile de var nestins și de gunoi de grajd provenit de la porci și de la păsări de curte, amestecurile respective fiind produse în conformitate cu punctul I; |
| --- | --- |

(c)

amestecurile de var nestins și de gunoi de grajd provenit de la porci și de la păsări de curte, amestecurile respective fiind produse în conformitate cu punctul I;

| (d) | combustibilii regenerabili produși din grăsimi topite care sunt derivate din materiale de categoria 2, în conformitate cu punctul J.” |
| --- | --- |

(d)

combustibilii regenerabili produși din grăsimi topite care sunt derivate din materiale de categoria 2, în conformitate cu punctul J.”

| (b) | În secțiunea 2 se adaugă următoarele puncte:
  „H.   Hidroliza cu eliminare ulterioară
  1.   Statele membre vizate
  Procesul hidrolizei cu eliminare ulterioară se poate folosi în Spania, Irlanda, Letonia, Portugalia și Regatul Unit.
  După hidroliză, autoritatea de autorizare competentă trebuie să se asigure că materialele sunt colectate și eliminate pe teritoriul aceluiași stat membru menționat anterior.
  2.   Materii prime
  Pentru acest proces se pot utiliza numai următoarele materiale:






  (a) | materialele de categoria 2 menționate la articolul 9 litera (f) subpunctele (i), (ii) și (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 care sunt de origine porcină; |
| --- | --- | --- |

(b)

În secțiunea 2 se adaugă următoarele puncte:

„H.   Hidroliza cu eliminare ulterioară

1.   Statele membre vizate

Procesul hidrolizei cu eliminare ulterioară se poate folosi în Spania, Irlanda, Letonia, Portugalia și Regatul Unit.

După hidroliză, autoritatea de autorizare competentă trebuie să se asigure că materialele sunt colectate și eliminate pe teritoriul aceluiași stat membru menționat anterior.

2.   Materii prime

Pentru acest proces se pot utiliza numai următoarele materiale:

(a)

materialele de categoria 2 menționate la articolul 9 litera (f) subpunctele (i), (ii) și (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 care sunt de origine porcină;

| (b) | materialele de categoria 3 menționate la articolul 10 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 care sunt de origine porcină. |
| --- | --- |

(b)

materialele de categoria 3 menționate la articolul 10 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 care sunt de origine porcină.

Cu toate acestea, nu se pot utiliza cadavrele sau părțile de cadavre ale animalelor care au murit din cauza prezenței unei boli epizootice sau care au fost ucise în scopul eradicării unei astfel de boli.

3.   Metoda

Hidroliza cu eliminare ulterioară constă într-o depozitare temporară la fața locului. Aceasta se efectuează în conformitate cu următoarele standarde:

| (a) | După colectarea subproduselor de origine animală într-o exploatație pentru care autoritatea competentă a autorizat utilizarea metodei de prelucrare pe baza unei evaluări a densității populației din exploatație, a ratei mortalității probabile și a riscurilor pentru sănătatea publică și sănătatea animalelor, subprodusele respective trebuie să fie introduse într-un recipient construit în conformitate cu litera (b) («recipientul»), care a fost așezat într-un loc care i-a fost rezervat în mod special în conformitate cu literele (c) și (d) («locul rezervat»). |
| --- | --- |

(a)

După colectarea subproduselor de origine animală într-o exploatație pentru care autoritatea competentă a autorizat utilizarea metodei de prelucrare pe baza unei evaluări a densității populației din exploatație, a ratei mortalității probabile și a riscurilor pentru sănătatea publică și sănătatea animalelor, subprodusele respective trebuie să fie introduse într-un recipient construit în conformitate cu litera (b) («recipientul»), care a fost așezat într-un loc care i-a fost rezervat în mod special în conformitate cu literele (c) și (d) («locul rezervat»).

| (b) | Recipientul trebuie:






  (i) | să fie prevăzut cu un dispozitiv de închidere; |
| --- | --- | --- |

(b)

Recipientul trebuie:

(i)

să fie prevăzut cu un dispozitiv de închidere;

| (ii) | să fie etanș și sigilat ermetic; |
| --- | --- |

(ii)

să fie etanș și sigilat ermetic;

| (iii) | să fie căptușit într-un mod care să prevină coroziunea; |
| --- | --- |

(iii)

să fie căptușit într-un mod care să prevină coroziunea;

| (iv) | să fie prevăzut cu un dispozitiv de control al emisiilor în conformitate cu litera (e). |
| --- | --- |

(iv)

să fie prevăzut cu un dispozitiv de control al emisiilor în conformitate cu litera (e).

| (c) | Recipientul trebuie să fie plasat într-un loc care i s-a rezervat în mod special și care este separat din punct de vedere fizic de exploatație.
  Locul respectiv trebuie să beneficieze de căi de acces care să fie rezervate transportării de materiale și accesului vehiculelor de colectare. |
| --- | --- |

(c)

Recipientul trebuie să fie plasat într-un loc care i s-a rezervat în mod special și care este separat din punct de vedere fizic de exploatație.

Locul respectiv trebuie să beneficieze de căi de acces care să fie rezervate transportării de materiale și accesului vehiculelor de colectare.

| (d) | Recipientul și locul rezervat pentru acesta trebuie construite și amplasate în conformitate cu legislația Uniunii referitoare la protecția mediului, cu scopul de a preveni propagarea mirosurilor neplăcute și riscurile de contaminare a solului și a pânzei freatice. |
| --- | --- |

(d)

Recipientul și locul rezervat pentru acesta trebuie construite și amplasate în conformitate cu legislația Uniunii referitoare la protecția mediului, cu scopul de a preveni propagarea mirosurilor neplăcute și riscurile de contaminare a solului și a pânzei freatice.

| (e) | Recipientul trebuie să fie conectat la o conductă de evacuare a emisiilor de gaze, care trebuie să fie echipată cu filtre adecvate, menite să prevină transmiterea bolilor la oameni și la animale. |
| --- | --- |

(e)

Recipientul trebuie să fie conectat la o conductă de evacuare a emisiilor de gaze, care trebuie să fie echipată cu filtre adecvate, menite să prevină transmiterea bolilor la oameni și la animale.

| (f) | Recipientul trebuie să rămână închis pe parcursul procesului de hidroliză, timp de cel puțin trei luni, astfel încât să se prevină orice deschidere neautorizată a acestuia. |
| --- | --- |

(f)

Recipientul trebuie să rămână închis pe parcursul procesului de hidroliză, timp de cel puțin trei luni, astfel încât să se prevină orice deschidere neautorizată a acestuia.

| (g) | Operatorul trebuie să pună în aplicare proceduri de prevenire a transmiterii, prin intermediul intrării și ieșirii angajaților din incintă, a bolilor transmisibile la oameni sau la animale. |
| --- | --- |

(g)

Operatorul trebuie să pună în aplicare proceduri de prevenire a transmiterii, prin intermediul intrării și ieșirii angajaților din incintă, a bolilor transmisibile la oameni sau la animale.

| (h) | Operatorul trebuie:






  (i) | să adopte măsuri preventive împotriva păsărilor, rozătoarelor, insectelor și a altor dăunători; |
| --- | --- | --- |

(h)

Operatorul trebuie:

(i)

să adopte măsuri preventive împotriva păsărilor, rozătoarelor, insectelor și a altor dăunători;

| (ii) | să pună în aplicare un program detaliat de combatere a dăunătorilor. |
| --- | --- |

(ii)

să pună în aplicare un program detaliat de combatere a dăunătorilor.

| (i) | Operatorul trebuie să țină evidența:






  (i) | tuturor materialelor introduse în recipient; |
| --- | --- | --- |

(i)

Operatorul trebuie să țină evidența:

(i)

tuturor materialelor introduse în recipient;

| (ii) | tuturor materialelor hidrolizate colectate din recipient. |
| --- | --- |

(ii)

tuturor materialelor hidrolizate colectate din recipient.

| (j) | Operatorul trebuie să golească recipientul la intervale regulate pentru:






  (i) | a verifica absența coroziunii; |
| --- | --- | --- |

(j)

Operatorul trebuie să golească recipientul la intervale regulate pentru:

(i)

a verifica absența coroziunii;

| (ii) | a detecta și preveni orice eventuală scurgere în sol a materialelor lichide. |
| --- | --- |

(ii)

a detecta și preveni orice eventuală scurgere în sol a materialelor lichide.

| (k) | După hidroliză, materialele trebuie colectate, utilizate și eliminate în conformitate cu articolul 13 literele (a), (b), (c) sau cu articolul 13 litera (e) subpunctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

(k)

După hidroliză, materialele trebuie colectate, utilizate și eliminate în conformitate cu articolul 13 literele (a), (b), (c) sau cu articolul 13 litera (e) subpunctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.

| (l) | Procesul trebuie să se efectueze în sistem discontinuu. |
| --- | --- |

(l)

Procesul trebuie să se efectueze în sistem discontinuu.

| (m) | Se interzice orice altă manipulare sau utilizare a materialelor hidrolizate, inclusiv depunerea acestora pe sol. |
| --- | --- |

(m)

Se interzice orice altă manipulare sau utilizare a materialelor hidrolizate, inclusiv depunerea acestora pe sol.

I.   Tratarea cu var a gunoiului de grajd provenit de la porci și de la păsări de curte

1.   Materii prime

Pentru acest proces, se poate utiliza gunoiul de grajd, astfel cum este menționat la articolul 9 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, provenit de la porci și de la păsări de curte.

2.   Metoda de prelucrare

| (a) | Conținutul de substanță uscată al gunoiului de grajd trebuie să fie determinat prin utilizarea metodei CEN EN 12880:2000 (1)«Caracterizarea nămolurilor. Determinarea conținutului de materie uscată și a conținutului de apă».
  Pentru acest proces, conținutul de materie uscată trebuie să fie între 15 % și 70 %. |
| --- | --- |

(a)

Conținutul de substanță uscată al gunoiului de grajd trebuie să fie determinat prin utilizarea metodei CEN EN 12880:2000 (1)«Caracterizarea nămolurilor. Determinarea conținutului de materie uscată și a conținutului de apă».

Pentru acest proces, conținutul de materie uscată trebuie să fie între 15 % și 70 %.

| (b) | Cantitatea de var care se adaugă trebuie să fie determinată în așa fel încât să se obțină una dintre combinațiile de durată și temperatură stabilite la litera (f). |
| --- | --- |

(b)

Cantitatea de var care se adaugă trebuie să fie determinată în așa fel încât să se obțină una dintre combinațiile de durată și temperatură stabilite la litera (f).

| (c) | Dimensiunea particulelor subproduselor de origine animală care urmează a fi prelucrate trebuie să fie de maximum 12 mm.
  Dacă este necesar, dimensiunea particulelor gunoiului de grajd trebuie să fie diminuată astfel încât să nu se depășească dimensiunea maximă respectivă a particulelor. |
| --- | --- |

(c)

Dimensiunea particulelor subproduselor de origine animală care urmează a fi prelucrate trebuie să fie de maximum 12 mm.

Dacă este necesar, dimensiunea particulelor gunoiului de grajd trebuie să fie diminuată astfel încât să nu se depășească dimensiunea maximă respectivă a particulelor.

| (d) | Gunoiul de grajd trebuie să fie amestecat cu var nestins (CaO) care are un timp de reactivitate medie până la ridicată mai mic de șase minute pentru a obține o creștere cu 40 °C a temperaturii, conform criteriilor testului de reactivitate 5.10 din metoda CEN EN 459-2:2002 (2).
  Amestecul trebuie realizat prin utilizarea a două mixere sincronizate, fiecare dintre acestea dispunând de câte două elice.
  Ambele mixere trebuie:






  (i) | să fie echipate cu elice cu diametrul de 0,55 mm și cu o lungime de 3,5 m; |
| --- | --- | --- |

(d)

Gunoiul de grajd trebuie să fie amestecat cu var nestins (CaO) care are un timp de reactivitate medie până la ridicată mai mic de șase minute pentru a obține o creștere cu 40 °C a temperaturii, conform criteriilor testului de reactivitate 5.10 din metoda CEN EN 459-2:2002 (2).

Amestecul trebuie realizat prin utilizarea a două mixere sincronizate, fiecare dintre acestea dispunând de câte două elice.

Ambele mixere trebuie:

(i)

să fie echipate cu elice cu diametrul de 0,55 mm și cu o lungime de 3,5 m;

| (ii) | să funcționeze cu o putere de 30 kW și o viteză de rotație a elicei de 156 rpm; |
| --- | --- |

(ii)

să funcționeze cu o putere de 30 kW și o viteză de rotație a elicei de 156 rpm;

| (iii) | să aibă o capacitate de tratare de 10 tone pe oră. |
| --- | --- |

(iii)

să aibă o capacitate de tratare de 10 tone pe oră.

Durata medie de amestecare trebuie să fie de aproximativ două minute.

| (e) | Amestecul trebuie amestecat pe parcursul unei perioade de cel puțin șase ore până la obținerea unei mase cu dimensiunea minimă de două tone. |
| --- | --- |

(e)

Amestecul trebuie amestecat pe parcursul unei perioade de cel puțin șase ore până la obținerea unei mase cu dimensiunea minimă de două tone.

| (f) | Trebuie să se efectueze măsurări continue în puncte de control ale masei obținute pentru a demonstra că amestecul din aceasta atinge un pH de cel puțin 12 pe parcursul unei perioade dintre cele menționate mai jos, în perioada respectivă fiind necesar să se atingă una dintre temperaturile următoare:






  (i) | 60 °C timp de 60 de minute; sau |
| --- | --- | --- |

(f)

Trebuie să se efectueze măsurări continue în puncte de control ale masei obținute pentru a demonstra că amestecul din aceasta atinge un pH de cel puțin 12 pe parcursul unei perioade dintre cele menționate mai jos, în perioada respectivă fiind necesar să se atingă una dintre temperaturile următoare:

(i)

60 °C timp de 60 de minute; sau

| (ii) | 70 °C timp de 30 de minute. |
| --- | --- |

(ii)

70 °C timp de 30 de minute.

| (g) | Procesul trebuie să se efectueze în sistem discontinuu. |
| --- | --- |

(g)

Procesul trebuie să se efectueze în sistem discontinuu.

| (h) | Trebuie instituită o procedură scrisă permanentă privind principiile HACCP. |
| --- | --- |

(h)

Trebuie instituită o procedură scrisă permanentă privind principiile HACCP.

| (i) | Operatorii pot demonstra autorității competente, printr-o validare conformă cu principiile de mai jos, că un proces în care se utilizează un dispozitiv de amestecare diferit de cele menționate la litera (d) sau în care se utilizează var dolomitic (CaOMgO) în loc de var nestins este cel puțin la fel de eficient ca procesul descris la litere (a) - (h):
  Validarea respectivă trebuie:






  — | să demonstreze că prin utilizarea unui dispozitiv de amestecare diferit de cel menționat la litera (d) sau a varului dolomitic, după caz, se poate obține un amestec cu gunoiul de grajd care să întrunească parametrii referitori la pH, durată și temperatură care sunt menționați la litera (f); |
| --- | --- | --- |

(i)

Operatorii pot demonstra autorității competente, printr-o validare conformă cu principiile de mai jos, că un proces în care se utilizează un dispozitiv de amestecare diferit de cele menționate la litera (d) sau în care se utilizează var dolomitic (CaOMgO) în loc de var nestins este cel puțin la fel de eficient ca procesul descris la litere (a) - (h):

Validarea respectivă trebuie:

—

să demonstreze că prin utilizarea unui dispozitiv de amestecare diferit de cel menționat la litera (d) sau a varului dolomitic, după caz, se poate obține un amestec cu gunoiul de grajd care să întrunească parametrii referitori la pH, durată și temperatură care sunt menționați la litera (f);

| — | să fie bazată pe monitorizarea duratei și temperaturii în partea inferioară, la mijlocul și în partea superioară a masei obținute, asigurându-se un număr reprezentativ de puncte de monitorizare (cel puțin patru puncte de monitorizare în partea inferioară a masei, punctele respective fiind localizate la o distanță maximă de 10 cm deasupra bazei părții inferioare și, respectiv, 10 cm sub limita superioară a părții inferioare; un punct de monitorizare la mijlocul distanței dintre baza și vârful masei; și patru puncte de monitorizare în partea superioară a masei, acestea fiind localizate la o adâncime maximă de 10 cm de suprafața masei și, respectiv, la o distanță maximă de 10 cm de limita superioară a masei); |
| --- | --- |

—

să fie bazată pe monitorizarea duratei și temperaturii în partea inferioară, la mijlocul și în partea superioară a masei obținute, asigurându-se un număr reprezentativ de puncte de monitorizare (cel puțin patru puncte de monitorizare în partea inferioară a masei, punctele respective fiind localizate la o distanță maximă de 10 cm deasupra bazei părții inferioare și, respectiv, 10 cm sub limita superioară a părții inferioare; un punct de monitorizare la mijlocul distanței dintre baza și vârful masei; și patru puncte de monitorizare în partea superioară a masei, acestea fiind localizate la o adâncime maximă de 10 cm de suprafața masei și, respectiv, la o distanță maximă de 10 cm de limita superioară a masei);

| — | să fie efectuată pe parcursul a două perioade de cel puțin 30 de zile, una dintre acestea trebuind a fi dintr-un anotimp rece al anului în zona geografică în care urmează să fie utilizat dispozitivul de amestecare. |
| --- | --- |

—

să fie efectuată pe parcursul a două perioade de cel puțin 30 de zile, una dintre acestea trebuind a fi dintr-un anotimp rece al anului în zona geografică în care urmează să fie utilizat dispozitivul de amestecare.

J.   Procesul catalitic în mai multe etape pentru producerea de combustibili regenerabili

1.   Materii prime

| (a) | Pentru acest proces se pot utiliza următoarele materiale:






  (i) | grăsimi topite derivate din materiale de categoria 2, care au fost prelucrate prin utilizarea metodei 1 de prelucrare (sterilizarea prin presiune); |
| --- | --- | --- |

(a)

Pentru acest proces se pot utiliza următoarele materiale:

(i)

grăsimi topite derivate din materiale de categoria 2, care au fost prelucrate prin utilizarea metodei 1 de prelucrare (sterilizarea prin presiune);

| (ii) | uleiul de pește și grăsimile topite derivate din materiale de categoria 3, care au fost prelucrate prin utilizarea:






  — | oricăreia dintre metodele 1 – 5 de prelucrare sau a metodei 7 de prelucrare; sau |
| --- | --- | --- |

(ii)

uleiul de pește și grăsimile topite derivate din materiale de categoria 3, care au fost prelucrate prin utilizarea:

—

oricăreia dintre metodele 1 – 5 de prelucrare sau a metodei 7 de prelucrare; sau

| — | în cazul materialelor obținute din ulei de pește, a oricăreia dintre metodele 1 – 7 de prelucrare; |
| --- | --- |

—

în cazul materialelor obținute din ulei de pește, a oricăreia dintre metodele 1 – 7 de prelucrare;

| (iii) | uleiul de pește sau grăsimea topită care au fost produse în conformitate cu secțiunea VIII sau, respectiv, secțiunea XII ale anexei III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004, |
| --- | --- |

(iii)

uleiul de pește sau grăsimea topită care au fost produse în conformitate cu secțiunea VIII sau, respectiv, secțiunea XII ale anexei III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004,

| (b) | Se interzice utilizarea pentru acest proces a grăsimilor topite derivate din materiale de categoria 1. |
| --- | --- |

(b)

Se interzice utilizarea pentru acest proces a grăsimilor topite derivate din materiale de categoria 1.

2.   Metoda de prelucrare

| (a) | Grăsimea topită trebuie să facă obiectul unui tratament prealabil care constă în:






  (i) | înălbirea materialelor centrifugate prin trecerea acestora printr-un filtru cu argilă; |
| --- | --- | --- |

(a)

Grăsimea topită trebuie să facă obiectul unui tratament prealabil care constă în:

(i)

înălbirea materialelor centrifugate prin trecerea acestora printr-un filtru cu argilă;

| (ii) | îndepărtarea prin filtrare a impurităților insolubile rămase. |
| --- | --- |

(ii)

îndepărtarea prin filtrare a impurităților insolubile rămase.

| (b) | Materialele tratate în prealabil trebuie să fie supuse unui proces catalitic în mai multe etape care cuprinde o etapă de hidro-dezoxigenare urmată de o etapă de izomerizare.
  Materialele trebuie supuse unei presiuni de cel puțin 20 de bari la o temperatură de cel puțin 250 °C, timp de cel puțin 20 de minute. |
| --- | --- |

(b)

Materialele tratate în prealabil trebuie să fie supuse unui proces catalitic în mai multe etape care cuprinde o etapă de hidro-dezoxigenare urmată de o etapă de izomerizare.

Materialele trebuie supuse unei presiuni de cel puțin 20 de bari la o temperatură de cel puțin 250 °C, timp de cel puțin 20 de minute.

| (c) | În secțiunea 3, punctul 2 se modifică după cum urmează:






  (i) | la litera (b) subpunctul (iii), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | derivată din materiale de categoria 3, altele decât materialele menționate la articolul 10 litera (p) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, poate fi utilizată pentru hrănirea animalelor;” |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

În secțiunea 3, punctul 2 se modifică după cum urmează:

(i)

la litera (b) subpunctul (iii), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

derivată din materiale de categoria 3, altele decât materialele menționate la articolul 10 litera (p) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, poate fi utilizată pentru hrănirea animalelor;”

| (ii) | Se adaugă următoarele litere:






  „(c) | procesul catalitic în mai multe etape pentru producerea de combustibili regenerabili poate fi:






  (i) | în cazul benzinei și al altor combustibili rezultați din acest proces, pot fi utilizate drept combustibil fără restricții în conformitate cu prezentul regulament (punct final); |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Se adaugă următoarele litere:

„(c)

procesul catalitic în mai multe etape pentru producerea de combustibili regenerabili poate fi:

(i)

în cazul benzinei și al altor combustibili rezultați din acest proces, pot fi utilizate drept combustibil fără restricții în conformitate cu prezentul regulament (punct final);

| (ii) | în cazul argilei utilizate pentru înălbire și al nămolului rezultat din procesul de tratare prealabilă menționat în secțiunea 2 punctul J alineatul (2) litera (a):






  — | se elimină prin incinerare sau coincinerare; |
| --- | --- | --- |

(ii)

în cazul argilei utilizate pentru înălbire și al nămolului rezultat din procesul de tratare prealabilă menționat în secțiunea 2 punctul J alineatul (2) litera (a):

—

se elimină prin incinerare sau coincinerare;

| — | se transformă în biogaz; |
| --- | --- |

—

se transformă în biogaz;

| — | se compostează sau se utilizează la fabricarea produselor derivate menționate la articolul 36 litera (a) subpunctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

se compostează sau se utilizează la fabricarea produselor derivate menționate la articolul 36 litera (a) subpunctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009;

| (d) | amestecul de gunoi de grajd provenit de la porci și de la păsări de curte tratat cu var se poate aplica pe teren ca îngrășământ prelucrat.” |
| --- | --- |

(d)

amestecul de gunoi de grajd provenit de la porci și de la păsări de curte tratat cu var se poate aplica pe teren ca îngrășământ prelucrat.”

| (3) | În anexa V capitolul III secțiunea 3, se adaugă următorul punct 3:






  „3. | Atunci când subprodusele de origine animală sunt transformate în biogaz sau sunt compostate împreună cu alte materiale care nu sunt de origine animală, autoritatea competentă poate autoriza operatorii să preleveze probe reprezentative după pasteurizarea menționată în capitolul I secțiunea 1 punctul 1 litera (a) sau după compostarea menționată în secțiunea 2 punctul 1, după caz, și înainte să aibă loc amestecarea cu materialele care nu sunt de origine animală, cu scopul de a monitoriza eficiența transformării în biogaz sau a compostării subproduselor de origine animală, după caz.” |
| --- | --- | --- |

(3)

În anexa V capitolul III secțiunea 3, se adaugă următorul punct 3:

„3.

Atunci când subprodusele de origine animală sunt transformate în biogaz sau sunt compostate împreună cu alte materiale care nu sunt de origine animală, autoritatea competentă poate autoriza operatorii să preleveze probe reprezentative după pasteurizarea menționată în capitolul I secțiunea 1 punctul 1 litera (a) sau după compostarea menționată în secțiunea 2 punctul 1, după caz, și înainte să aibă loc amestecarea cu materialele care nu sunt de origine animală, cu scopul de a monitoriza eficiența transformării în biogaz sau a compostării subproduselor de origine animală, după caz.”

| (4) | În anexa VII, capitolul II, punctele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „1. | Cererile conțin toate informațiile necesare pentru a permite AESA să evalueze siguranța metodei alternative propuse și descriu, în special:






  — | categoriile de subproduse de origine animală care se intenționează să fie supuse metodei; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

În anexa VII, capitolul II, punctele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„1.

Cererile conțin toate informațiile necesare pentru a permite AESA să evalueze siguranța metodei alternative propuse și descriu, în special:

—

categoriile de subproduse de origine animală care se intenționează să fie supuse metodei;

| — | întregul proces; |
| --- | --- |

—

întregul proces;

| — | pericolele biologice implicate la adresa sănătății oamenilor și animalelor și |
| --- | --- |

—

pericolele biologice implicate la adresa sănătății oamenilor și animalelor și

| — | gradul de reducere a riscului care trebuie atins grație procesului. |
| --- | --- |

—

gradul de reducere a riscului care trebuie atins grație procesului.

| 2. | Cererea menționată la alineatul (1) trebuie, de asemenea:






  (a) | să indice punctele aplicabile din articolele 8, 9 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, inclusiv starea fizică a materialelor respective și, dacă este cazul, orice tratament prealabil la care au fost supuse materialele respective, indicându-se orice alte materiale în afara subproduselor de origine animală care urmează să fie utilizate în cursul procesului; |
| --- | --- | --- |

2.

Cererea menționată la alineatul (1) trebuie, de asemenea:

(a)

să indice punctele aplicabile din articolele 8, 9 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, inclusiv starea fizică a materialelor respective și, dacă este cazul, orice tratament prealabil la care au fost supuse materialele respective, indicându-se orice alte materiale în afara subproduselor de origine animală care urmează să fie utilizate în cursul procesului;

| (b) | să includă un protocol HACCP și o diagramă flux care să indice clar fiecare etapă a procesului, să identifice parametrii critici pentru inactivarea unor patogeni relevanți cum ar fi temperatura, presiunea, timpul de expunere, ajustarea valorii pH și dimensiunea particulelor și să fie completată cu fișe de date tehnice privind echipamentele utilizate pe parcursul procesului; |
| --- | --- |

(b)

să includă un protocol HACCP și o diagramă flux care să indice clar fiecare etapă a procesului, să identifice parametrii critici pentru inactivarea unor patogeni relevanți cum ar fi temperatura, presiunea, timpul de expunere, ajustarea valorii pH și dimensiunea particulelor și să fie completată cu fișe de date tehnice privind echipamentele utilizate pe parcursul procesului;

| (c) | să identifice și să caracterizeze pericolele biologice la adresa sănătății oamenilor și animalelor pe care le prezintă categoriile de subproduse de origine animală care se intenționează să fie supuse metodei; |
| --- | --- |

(c)

să identifice și să caracterizeze pericolele biologice la adresa sănătății oamenilor și animalelor pe care le prezintă categoriile de subproduse de origine animală care se intenționează să fie supuse metodei;

| (d) | să arate faptul că cele mai rezistente pericole biologice asociate categoriei de materiale care urmează să fie prelucrate sunt reduse în oricare dintre produsele generate pe parcursul procesului, inclusiv în apele reziduale, cel puțin până la nivelul atins de standardele de prelucrare stabilite în prezentul regulament pentru aceeași categorie de subproduse de origine animală. Gradul de reducere a riscurilor trebuie să fie determinat prin măsurări directe validate, cu excepția cazului în care se acceptă utilizarea de modele sau comparații cu alte procese. |
| --- | --- |

(d)

să arate faptul că cele mai rezistente pericole biologice asociate categoriei de materiale care urmează să fie prelucrate sunt reduse în oricare dintre produsele generate pe parcursul procesului, inclusiv în apele reziduale, cel puțin până la nivelul atins de standardele de prelucrare stabilite în prezentul regulament pentru aceeași categorie de subproduse de origine animală. Gradul de reducere a riscurilor trebuie să fie determinat prin măsurări directe validate, cu excepția cazului în care se acceptă utilizarea de modele sau comparații cu alte procese.

| 3. | Măsurările directe validate menționate la alineatul (2) litera (d) înseamnă:






  (a) | măsurarea reducerii viabilității/infecțiozității: organismelor indicatoare endogene în timpul procesului, atunci când indicatorul:






  — | este prezent în mod sistematic în număr mare în materiile prime; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Măsurările directe validate menționate la alineatul (2) litera (d) înseamnă:

(a)

măsurarea reducerii viabilității/infecțiozității: organismelor indicatoare endogene în timpul procesului, atunci când indicatorul:

—

este prezent în mod sistematic în număr mare în materiile prime;

| — | nu este mai puțin rezistent la aspectele letale ale procedeului de tratare, cu toate acestea fără a fi mult mai rezistent decât agenții patogeni pe care trebuie să-i controleze; |
| --- | --- |

—

nu este mai puțin rezistent la aspectele letale ale procedeului de tratare, cu toate acestea fără a fi mult mai rezistent decât agenții patogeni pe care trebuie să-i controleze;

| — | este relativ ușor de cuantificat, de identificat și de confirmat; sau |
| --- | --- |

—

este relativ ușor de cuantificat, de identificat și de confirmat; sau

| (b) | folosirea unui organism de probă sau un virus bine caracterizat, introdus în materiile prime din cadrul unui corp de probă adecvat.
  În cazul în care sunt implicate mai multe etape, trebuie să se evalueze în ce măsură diferitele etape de reducere au un efect cumulativ sau dacă primele etape ale procesului riscă să compromită eficacitatea etapelor ulterioare; |
| --- | --- |

(b)

folosirea unui organism de probă sau un virus bine caracterizat, introdus în materiile prime din cadrul unui corp de probă adecvat.

În cazul în care sunt implicate mai multe etape, trebuie să se evalueze în ce măsură diferitele etape de reducere au un efect cumulativ sau dacă primele etape ale procesului riscă să compromită eficacitatea etapelor ulterioare;

| (c) | raportarea de rezultate complete prin






  (i) | descrierea în detaliu a metodologiei utilizate; |
| --- | --- | --- |

(c)

raportarea de rezultate complete prin

(i)

descrierea în detaliu a metodologiei utilizate;

| (ii) | descrierea naturii probelor care au fost analizate; |
| --- | --- |

(ii)

descrierea naturii probelor care au fost analizate;

| (iii) | demonstrarea faptului că numărul de probe analizate este reprezentativ; |
| --- | --- |

(iii)

demonstrarea faptului că numărul de probe analizate este reprezentativ;

| (iv) | justificarea numărului de teste efectuate și selectarea punctelor de măsurare; |
| --- | --- |

(iv)

justificarea numărului de teste efectuate și selectarea punctelor de măsurare;

| (v) | indicarea sensibilității și a specificității metodelor de detectare utilizate; |
| --- | --- |

(v)

indicarea sensibilității și a specificității metodelor de detectare utilizate;

| (vi) | furnizarea de date privind repetabilitatea și variabilitatea statistică a măsurărilor obținute pe parcursul experimentelor; |
| --- | --- |

(vi)

furnizarea de date privind repetabilitatea și variabilitatea statistică a măsurărilor obținute pe parcursul experimentelor;

| (vii) | în cazul hranei neprelucrate pentru animale de companie: justificarea, în cazul în care sunt utilizate, caracterului semnificativ al surogatelor prionului; |
| --- | --- |

(vii)

în cazul hranei neprelucrate pentru animale de companie: justificarea, în cazul în care sunt utilizate, caracterului semnificativ al surogatelor prionului;

| (viii) | demonstrarea, în cazul în care, în absența măsurărilor directe, se utilizează modele sau comparații cu alte procese, a faptului că factorii care duc la reducerea riscurilor sunt bine cunoscuți și că modelul de reducere a riscurilor este bine stabilit; |
| --- | --- |

(viii)

demonstrarea, în cazul în care, în absența măsurărilor directe, se utilizează modele sau comparații cu alte procese, a faptului că factorii care duc la reducerea riscurilor sunt bine cunoscuți și că modelul de reducere a riscurilor este bine stabilit;

| (ix) | furnizarea de date, pentru întregul proces, cu privire la măsurătorile directe ale tuturor factorilor care duc la reducerea riscurilor care demonstrează că acești factori sunt aplicați în mod omogen la nivelul întregului lot tratat |
| --- | --- |

(ix)

furnizarea de date, pentru întregul proces, cu privire la măsurătorile directe ale tuturor factorilor care duc la reducerea riscurilor care demonstrează că acești factori sunt aplicați în mod omogen la nivelul întregului lot tratat

| 4. | Planul HACCP menționat la punctul 2 litera (b) trebuie să se bazeze pe parametrii critici utilizați în scopul reducerii riscurilor, în special






  — | temperatura; |
| --- | --- | --- |

4.

Planul HACCP menționat la punctul 2 litera (b) trebuie să se bazeze pe parametrii critici utilizați în scopul reducerii riscurilor, în special

—

temperatura;

| — | presiunea; |
| --- | --- |

—

presiunea;

| — | timpul și |
| --- | --- |

—

timpul și

| — | criteriile microbiologice. |
| --- | --- |

—

criteriile microbiologice.

Limitele determinante stabilite în planul HACCP trebuie definite pe baza rezultatelor validării experimentale și/sau a modelului furnizat.

Dacă buna funcționare a procesului nu poate fi demonstrată decât pe baza parametrilor tehnici legați în mod specific de echipamentul utilizat în cadrul procesului, planul HACCP trebuie să includă, de asemenea, limitele tehnice care trebuie respectate, în special consumul de energie, numărul de bătăi ale pompei sau dozele de substanțe chimice.

Trebuie furnizate informații cu privire la parametrii determinanți și tehnici care trebuie monitorizați și înregistrați în continuu sau la intervale definite, precum și cu privire la metodele utilizate pentru măsurare și monitorizare.

Trebuie luată în considerare variabilitatea parametrilor în condiții de producție obișnuite.

Planul HACCP trebuie să reflecte condițiile de exploatare normale și cazurile de anomalie sau de urgență, inclusiv o defecțiune survenită în cursul procesului, și trebuie să precizeze măsurile corective care trebuie aplicate în caz de anomalie sau de urgență.

| 5. | Cererile trebuie, de asemenea, să conțină suficiente informații privind:






  (a) | riscurile asociate proceselor interdependente și în special privind rezultatul unei evaluări a eventualelor impacturi indirecte care ar putea:






  (i) | influența nivelul de reducere a riscurilor asociate unui anumit proces; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Cererile trebuie, de asemenea, să conțină suficiente informații privind:

(a)

riscurile asociate proceselor interdependente și în special privind rezultatul unei evaluări a eventualelor impacturi indirecte care ar putea:

(i)

influența nivelul de reducere a riscurilor asociate unui anumit proces;

| (ii) | influența pe care o poate avea transportul sau depozitarea oricăror produse obținute în cursul procesului și eliminarea în condiții de siguranță a acestor produse, inclusiv apele uzate. |
| --- | --- |

(ii)

influența pe care o poate avea transportul sau depozitarea oricăror produse obținute în cursul procesului și eliminarea în condiții de siguranță a acestor produse, inclusiv apele uzate.

| (b) | riscurile asociate utilizării finale preconizate a produselor, în special:






  (i) | indicarea utilizării finale preconizate a oricăror produse obținute în cursul procesului; |
| --- | --- | --- |

(b)

riscurile asociate utilizării finale preconizate a produselor, în special:

(i)

indicarea utilizării finale preconizate a oricăror produse obținute în cursul procesului;

| (ii) | evaluarea riscurilor probabile pentru sănătatea umană și animală și a efectelor potențiale asupra mediului pe baza reducerii riscurilor estimată în conformitate cu punctul 2 litera (d). |
| --- | --- |

(ii)

evaluarea riscurilor probabile pentru sănătatea umană și animală și a efectelor potențiale asupra mediului pe baza reducerii riscurilor estimată în conformitate cu punctul 2 litera (d).

| 6. | Cererile trebuie însoțite de documente justificative, în special:






  (a) | o schemă tehnică care detaliază funcționarea procesului; |
| --- | --- | --- |

6.

Cererile trebuie însoțite de documente justificative, în special:

(a)

o schemă tehnică care detaliază funcționarea procesului;

| (b) | elementele de probă menționate la punctul 2 litera (d), precum și alte elemente de probă destinate să susțină informațiile furnizate în cadrul cererii, astfel cum se stabilește la punctul 2. |
| --- | --- |

(b)

elementele de probă menționate la punctul 2 litera (d), precum și alte elemente de probă destinate să susțină informațiile furnizate în cadrul cererii, astfel cum se stabilește la punctul 2.

| 7. | Cererile menționează coordonatele părții interesate, respectiv numele și adresa completă, numerele de telefon și/sau de fax și/sau adresa de e-mail a unei persoane de contact care acționează în calitate de parte interesată sau în numele acesteia.” |
| --- | --- |

7.

Cererile menționează coordonatele părții interesate, respectiv numele și adresa completă, numerele de telefon și/sau de fax și/sau adresa de e-mail a unei persoane de contact care acționează în calitate de parte interesată sau în numele acesteia.”

| (5) | Anexa VIII se modifică după cum urmează:






  (a) | În capitolul II punctul 2, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(xvii) | în cazul articolelor pentru expoziții: «articole pentru expoziții improprii pentru consumul uman», în locul textului pentru etichetă prevăzut la litera (a); |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Anexa VIII se modifică după cum urmează:

(a)

În capitolul II punctul 2, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(xvii)

în cazul articolelor pentru expoziții: «articole pentru expoziții improprii pentru consumul uman», în locul textului pentru etichetă prevăzut la litera (a);

| (xviii) | în cazul uleiului de pește destinat producției de medicamente menționat în anexa XIII capitolul XIII: «ulei de pește destinat producției de medicamente», în locul textului pentru etichetă prevăzut la litera (a); |
| --- | --- |

(xviii)

în cazul uleiului de pește destinat producției de medicamente menționat în anexa XIII capitolul XIII: «ulei de pește destinat producției de medicamente», în locul textului pentru etichetă prevăzut la litera (a);

| (xix) | în cazul gunoiului de grajd supus tratamentului cu var menționat în anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul I: «amestec de gunoi de grajd și var»”. |
| --- | --- |

(xix)

în cazul gunoiului de grajd supus tratamentului cu var menționat în anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul I: «amestec de gunoi de grajd și var»”.

| (b) | În capitolul V punctul 3 litera (d), subpunctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:






  „(ii) | destinate cercetării și altor scopuri specifice menționate la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, care au fost autorizate de autoritatea competentă; |
| --- | --- | --- |

(b)

În capitolul V punctul 3 litera (d), subpunctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:

„(ii)

destinate cercetării și altor scopuri specifice menționate la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, care au fost autorizate de autoritatea competentă;

| (e) | combustibili regenerabili produși pe bază de grăsimi topite, derivate din materiale de categoria 2, în conformitate cu anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul J.” |
| --- | --- |

(e)

combustibili regenerabili produși pe bază de grăsimi topite, derivate din materiale de categoria 2, în conformitate cu anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul J.”

| (6) | În anexa XI capitolul I secțiunea 2, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „Introducerea pe piață a gunoiului de grajd prelucrat, a produselor derivate din gunoi de grajd prelucrat și guano de la lilieci trebuie să respecte următoarele condiții. În plus, în cazul guano-ului de la lilieci, este necesară aprobarea statului membru de destinație, astfel cum se menționează la articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009:” |
| --- | --- |

(6)

În anexa XI capitolul I secțiunea 2, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Introducerea pe piață a gunoiului de grajd prelucrat, a produselor derivate din gunoi de grajd prelucrat și guano de la lilieci trebuie să respecte următoarele condiții. În plus, în cazul guano-ului de la lilieci, este necesară aprobarea statului membru de destinație, astfel cum se menționează la articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009:”

| (7) | În anexa XIII, se adaugă următorul capitol XIII:
  „CAPITOLUL XIII

  Cerințe specifice pentru uleiul de pește destinat producției de medicamente

  Punct final al lanțului de fabricare a uleiului de pește destinat producției de medicamente
  Uleiul de pește obținut din materialele menționate în anexa X capitolul II secțiunea 3 punctul A.2, care a fost dezacidificat cu o soluție NaOH la o temperatură mai mare sau egală cu 80 °C și care a fost ulterior purificat prin distilare la o temperatură mai mare sau egală cu 200 °C, poate fi introdus pe piață pentru producția de medicamente fără restricții, în conformitate cu prezentul regulament.” |
| --- | --- |

(7)

În anexa XIII, se adaugă următorul capitol XIII:

„CAPITOLUL XIII

Cerințe specifice pentru uleiul de pește destinat producției de medicamente

Punct final al lanțului de fabricare a uleiului de pește destinat producției de medicamente

Uleiul de pește obținut din materialele menționate în anexa X capitolul II secțiunea 3 punctul A.2, care a fost dezacidificat cu o soluție NaOH la o temperatură mai mare sau egală cu 80 °C și care a fost ulterior purificat prin distilare la o temperatură mai mare sau egală cu 200 °C, poate fi introdus pe piață pentru producția de medicamente fără restricții, în conformitate cu prezentul regulament.”

| (8) | Anexa XIV se modifică după cum urmează:






  (a) | Capitolul I se modifică după cum urmează:






  (i) | Secțiunea 1 se modifică după cum urmează:






  — | la paragraful introductiv, litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | trebuie să fie prezentate, la punctul de intrare în Uniune în care sunt efectuate controalele sanitar-veterinare, însoțite de un document corespunzător modelului vizat în coloana «Certificate/modele de documente» din tabelul 1; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(8)

Anexa XIV se modifică după cum urmează:

(a)

Capitolul I se modifică după cum urmează:

(i)

Secțiunea 1 se modifică după cum urmează:

—

la paragraful introductiv, litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

trebuie să fie prezentate, la punctul de intrare în Uniune în care sunt efectuate controalele sanitar-veterinare, însoțite de un document corespunzător modelului vizat în coloana «Certificate/modele de documente» din tabelul 1;

| (f) | trebuie să provină dintr-o unitate sau instalație înregistrată sau autorizată de către autoritatea competentă din țara terță, după caz, și care se află pe lista unităților și instalațiilor din țările terțe menționată la articolul 30.” |
| --- | --- |

(f)

trebuie să provină dintr-o unitate sau instalație înregistrată sau autorizată de către autoritatea competentă din țara terță, după caz, și care se află pe lista unităților și instalațiilor din țările terțe menționată la articolul 30.”

| — | în tabelul 1, pe rândul 1, descrierea produsului din a doua coloană se înlocuiește cu următorul text:

  „proteine animale prelucrate, inclusiv amestecuri și produse altele decât hrana pentru animale de companie care conține astfel de proteine și furajele combinate care conțin astfel de proteine definite la articolul 3 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009”. |
| --- | --- |

—

în tabelul 1, pe rândul 1, descrierea produsului din a doua coloană se înlocuiește cu următorul text:

„proteine animale prelucrate, inclusiv amestecuri și produse altele decât hrana pentru animale de companie care conține astfel de proteine și furajele combinate care conțin astfel de proteine definite la articolul 3 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009”.

| (ii) | În secțiunea 2, titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Importuri de proteine animale prelucrate, inclusiv amestecuri și produse altele decât hrana pentru animale de companie care conține astfel de proteine și furajele combinate care conțin astfel de proteine definite la articolul 3 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009”. |
| --- | --- |

(ii)

În secțiunea 2, titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Importuri de proteine animale prelucrate, inclusiv amestecuri și produse altele decât hrana pentru animale de companie care conține astfel de proteine și furajele combinate care conțin astfel de proteine definite la articolul 3 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009”.

Importuri de proteine animale prelucrate, inclusiv amestecuri și produse altele decât hrana pentru animale de companie care conține astfel de proteine și furajele combinate care conțin astfel de proteine definite la articolul 3 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009

| (b) | Capitolul II se modifică după cum urmează:






  (i) | Secțiunea 1 se modifică după cum urmează:






  — | la paragraful introductiv, literele (d) și (e) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(d) | trebuie să provină dintr-o unitate sau instalație înregistrată sau autorizată de către autoritatea competentă din țara terță, după caz, și care se află pe lista unităților și instalațiilor din țările terțe menționată la articolul 30; c = |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Capitolul II se modifică după cum urmează:

(i)

Secțiunea 1 se modifică după cum urmează:

—

la paragraful introductiv, literele (d) și (e) se înlocuiesc cu următorul text:

„(d)

trebuie să provină dintr-o unitate sau instalație înregistrată sau autorizată de către autoritatea competentă din țara terță, după caz, și care se află pe lista unităților și instalațiilor din țările terțe menționată la articolul 30; c =

| (e) | trebuie să fie însoțite, în timpul transportului lor către punctul de intrare în Uniune în care sunt efectuate controalele sanitar-veterinare, de certificatul de sănătate vizat în coloana «Certificate/modele de documente» din tabelul 1 sau |
| --- | --- |

(e)

trebuie să fie însoțite, în timpul transportului lor către punctul de intrare în Uniune în care sunt efectuate controalele sanitar-veterinare, de certificatul de sănătate vizat în coloana «Certificate/modele de documente» din tabelul 1 sau

| (f) | trebuie să fie prezentate, la punctul de intrare în Uniune în care sunt efectuate controalele sanitar-veterinare, însoțite de un document corespunzător modelului vizat în coloana «Certificate/modele de documente» din tabelul 2.” |
| --- | --- |

(f)

trebuie să fie prezentate, la punctul de intrare în Uniune în care sunt efectuate controalele sanitar-veterinare, însoțite de un document corespunzător modelului vizat în coloana «Certificate/modele de documente» din tabelul 2.”

| — | în tabelul 2, rândul 17 se înlocuiește cu următorul text:











  „17 | Grăsimi topite destinate anumitor scopuri în afara lanțului alimentar animal al animalelor de fermă | (a) | În cazul materiilor destinate producerii de biomotorină:
  materii de categoriile 1, 2 și 3 menționate la articolele 8, 9 și 10. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

în tabelul 2, rândul 17 se înlocuiește cu următorul text:

„17

Grăsimi topite destinate anumitor scopuri în afara lanțului alimentar animal al animalelor de fermă

(a)

În cazul materiilor destinate producerii de biomotorină:

materii de categoriile 1, 2 și 3 menționate la articolele 8, 9 și 10.

| (b) | În cazul materialelor destinate producerii de combustibili regenerabili menționați în anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul J:
  materiale de categoriile 2 și 3 menționate la articolele 9 și 10. |
| --- | --- |

(b)

În cazul materialelor destinate producerii de combustibili regenerabili menționați în anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul J:

materiale de categoriile 2 și 3 menționate la articolele 9 și 10.

| (c) | În cazul materiilor prime destinate îngrășămintelor organice și amelioratorilor de sol:
  materiale de categoria 2 menționate la articolul 9 literele (c), (d) și litera (f) punctul (i) și materiale de categoria 3 menționate la articolul 10 la alte litere decât (c) și (p). |
| --- | --- |

(c)

În cazul materiilor prime destinate îngrășămintelor organice și amelioratorilor de sol:

materiale de categoria 2 menționate la articolul 9 literele (c), (d) și litera (f) punctul (i) și materiale de categoria 3 menționate la articolul 10 la alte litere decât (c) și (p).

| (d) | În cazul materiilor prime destinate altor scopuri:
  materiale de categoria 1 prevăzute la articolul 8 literele (b), (c) și (d), materiale de categoria 2 prevăzute la articolul 9 literele (c) și (d) și litera (f) punctul (i) și materiale de categoria 3 prevăzute la articolul 10, la alte litere decât (c) și (p). |
| --- | --- |

(d)

În cazul materiilor prime destinate altor scopuri:

materiale de categoria 1 prevăzute la articolul 8 literele (b), (c) și (d), materiale de categoria 2 prevăzute la articolul 9 literele (c) și (d) și litera (f) punctul (i) și materiale de categoria 3 prevăzute la articolul 10, la alte litere decât (c) și (p).

Grăsimile topite trebuie să îndeplinească cerințele enunțate în secțiunea 9.

Țările terțe incluse în lista din anexa II partea 1 din Regulamentul (UE) nr. 206/2010 și, în cazul materiilor din pește, țările terțe incluse în lista din anexa II la Decizia 2006/766/CE.

Anexa XV capitolul 10(B).”

| (ii) | În secțiunea 9, litera (a) subpunctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iii) | în cazul materialelor destinate producerii de combustibili regenerabili menționați în anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul J la prezentul regulament, materiale de categoria 2 menționate la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 și materiale de categoria 3 menționate la articolul 10 din regulamentul respectiv; |
| --- | --- | --- |

(ii)

În secțiunea 9, litera (a) subpunctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:

„(iii)

în cazul materialelor destinate producerii de combustibili regenerabili menționați în anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul J la prezentul regulament, materiale de categoria 2 menționate la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 și materiale de categoria 3 menționate la articolul 10 din regulamentul respectiv;

| (iv) | în cazul altor materiale, materiale de categoria 1 menționate la articolul 8 literele (b), (c) și (d) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, materiale de categoria 2 menționate la articolul 9 literele (c), (d) și litera (f) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 sau materiale de categoria 3, altele decât materialele menționate la articolul 10 literele (c) și (p) din regulamentul respectiv;” |
| --- | --- |

(iv)

în cazul altor materiale, materiale de categoria 1 menționate la articolul 8 literele (b), (c) și (d) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, materiale de categoria 2 menționate la articolul 9 literele (c), (d) și litera (f) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 sau materiale de categoria 3, altele decât materialele menționate la articolul 10 literele (c) și (p) din regulamentul respectiv;”

| (9) | În anexa XV, capitolul 10(B) se înlocuiește cu următorul text:
  „CAPITOLUL 10(B)

  Certificat de sănătate


  Pentru grăsimile topite care nu sunt destinate consumului uman, utilizate pentru anumite scopuri în afara lanțului alimentar animal, destinate expedierii în sau tranzitului prin (2) Uniunea Europeană |
| --- | --- |

(9)

În anexa XV, capitolul 10(B) se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL 10(B)

Certificat de sănătate

Certificat de sănătate

Pentru grăsimile topite care nu sunt destinate consumului uman, utilizate pentru anumite scopuri în afara lanțului alimentar animal, destinate expedierii în sau tranzitului prin (2) Uniunea Europeană

Pentru grăsimile topite care nu sunt destinate consumului uman, utilizate pentru anumite scopuri în afara lanțului alimentar animal, destinate expedierii în sau tranzitului prin

2

Uniunea Europeană

Image

Image

Image

Image

Image

| (10) | În anexa XVI capitolul III, se adaugă următoarea secțiune 11:
  „Secțiunea 11


  Controale oficiale privind hidroliza cu eliminarea ulterioară

  Autoritatea competentă efectuează controale în locuri unde se utilizează procedeul hidrolizei cu eliminare ulterioară în conformitate cu anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul H.
  În scopul verificării corespondenței între cantitățile de materiale hidrolizate expediate și eliminate, astfel de controale includ controale documentare:






  (a) | referitoare la cantitatea de materiale hidrolizate la fața locului; |
| --- | --- | --- |

(10)

În anexa XVI capitolul III, se adaugă următoarea secțiune 11:

„Secțiunea 11

Secțiunea 11

Controale oficiale privind hidroliza cu eliminarea ulterioară

Controale oficiale privind hidroliza cu eliminarea ulterioară

Autoritatea competentă efectuează controale în locuri unde se utilizează procedeul hidrolizei cu eliminare ulterioară în conformitate cu anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul H.

În scopul verificării corespondenței între cantitățile de materiale hidrolizate expediate și eliminate, astfel de controale includ controale documentare:

(a)

referitoare la cantitatea de materiale hidrolizate la fața locului;

| (b) | în unitățile sau instalațiile unde materialele hidrolizate sunt eliminate. |
| --- | --- |

(b)

în unitățile sau instalațiile unde materialele hidrolizate sunt eliminate.

Controalele trebuie efectuate în mod regulat pe baza unei analize a riscurilor.

În cursul primelor douăsprezece luni de exploatare, se efectuează o vizită de control la locul în care se află un recipient destinat hidrolizei de fiecare dată când materialul hidrolizat este colectat din recipient.

După primele douăsprezece luni de exploatare, se efectuează o vizită de control la astfel de locuri de fiecare dată când recipientul este golit și absența coroziunii și a scurgerilor este verificată în conformitate cu anexa IV capitolul IV secțiunea 2 punctul H litera (j).”

---

(1)  BS EN 12880:2000, Caracterizarea nămolurilor. Determinarea conținutului de materie uscată și a conținutului de apă. Comitetul European pentru Standardizare.

1

(2)  Metoda CEN EN 459-2:2002 din CEN/TC 51 - Ciment și var de construcție. Comitetul European pentru Standardizare.”

2

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 750/2011 AL COMISIEI

din 29 iulie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 30 iulie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AR | 23,8 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 25,6 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 79,0 |
| TR | 60,0 |
| UY | 68,2 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 70,4 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 155,4 |
| MA | 137,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 175,1 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 135,9 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 83,5 |
| CL | 87,3 |
| CN | 77,5 |
| NZ | 110,7 |
| US | 131,3 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 109,2 |
| CN | 75,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | IL | 240,3 |
| TR | 174,5 |
| XS | 83,4 |
| ZZ | 166,1 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 282,9 |
| ZZ | 275,4 |
| 0809 30 | TR | 174,8 |
| ZZ | 174,8 |
| 0809 40 05 | BA | 51,5 |
| IL | 148,6 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 82,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AR

23,8

ZA

27,3

ZZ

25,6

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

64,9

CL

79,0

TR

60,0

UY

68,2

ZA

79,9

ZZ

70,4

0806 10 10

CL

54,3

EG

155,4

MA

137,5

TN

223,5

TR

175,1

ZA

69,4

ZZ

135,9

0808 10 80

AR

93,7

BR

83,5

CL

87,3

CN

77,5

NZ

110,7

US

131,3

ZA

92,9

ZZ

96,7

0808 20 50

AR

74,9

CL

109,2

CN

75,8

NZ

148,5

ZA

109,1

ZZ

103,5

0809 10 00

IL

240,3

TR

174,5

XS

83,4

ZZ

166,1

0809 20 95

CL

267,8

TR

282,9

ZZ

275,4

0809 30

TR

174,8

ZZ

174,8

0809 40 05

BA

51,5

IL

148,6

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

82,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 751/2011 AL COMISIEI

din 29 iulie 2011

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 728/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 728/2011 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 30 iulie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 194, 26.7.2011, p. 29.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 30 iulie 2011

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 56,48 | 0,53 |
| 1701 99 10 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

49,99

0,00

1701 11 90 (1)

49,99

0,00

1701 12 10 (1)

49,99

0,00

1701 12 90 (1)

49,99

0,00

1701 91 00 (2)

56,48

0,53

1701 99 10 (2)

56,48

0,00

1701 99 90 (2)

56,48

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/27

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 752/2011 AL COMISIEI

din 29 iulie 2011

de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 august 2011

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilirea a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun.

| (2) | Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import.

| (3) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 1 august 2011, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 1 august 2011, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 1 august 2011, taxele la import în sectorul cerealelor menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 august 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 187, 21.7.2010, p. 5.

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 1 august 2011

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 0,00 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 0,00 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

0,00

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

0,00

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

0,00

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

0,00

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

15.7.2011-28.7.2011

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Cotația | 228,97 | 190,16 | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 386,59 | 376,59 | 356,59 |
| Primă pentru Golf | — | 21,69 | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 57,12 | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Cotația

228,97

190,16

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

386,59

376,59

356,59

Primă pentru Golf

—

21,69

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

57,12

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 18,33 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 49,88 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

18,33 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

49,88 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

---

DIRECTIVE

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/30

---

DIRECTIVA 2011/73/UE A COMISIEI

din 29 iulie 2011

de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I și V la Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind denumirile textilelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind denumirile textilelor (1), în special articolul 15 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Pentru a garanta protecția intereselor consumatorilor, Directiva 2008/121/CE stabilește normele care reglementează etichetarea și marcarea produselor în ceea ce privește compoziția lor de fibre textile. Produsele textile pot fi comercializate pe teritoriul Uniunii numai în cazul în care respectă prevederile directivei respective. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a garanta protecția intereselor consumatorilor, Directiva 2008/121/CE stabilește normele care reglementează etichetarea și marcarea produselor în ceea ce privește compoziția lor de fibre textile. Produsele textile pot fi comercializate pe teritoriul Uniunii numai în cazul în care respectă prevederile directivei respective.

| (2) | Având în vedere concluziile recente ale unui grup tehnic de lucru, este necesar, în scopul adaptării la progresul tehnic a Directivei 2008/121/CE, să se adauge fibra bicomponentă de polipropilenă/poliamidă pe lista fibrelor prezentate în anexele I și V la directiva respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere concluziile recente ale unui grup tehnic de lucru, este necesar, în scopul adaptării la progresul tehnic a Directivei 2008/121/CE, să se adauge fibra bicomponentă de polipropilenă/poliamidă pe lista fibrelor prezentate în anexele I și V la directiva respectivă.

| (3) | Prin urmare, Directiva 2008/121/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Directiva 2008/121/CE ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru directivele referitoare la denumirile și etichetarea produselor textile, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru directivele referitoare la denumirile și etichetarea produselor textile,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2008/121/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa I se adaugă următorul rând 49:







  „49 | Bicomponentă de polipropilenă/poliamidă | Fibră bicomponentă compusă din 10 % până la 25 % în greutate de fibrile de poliamidă încorporate într-o matrice de polipropilenă” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

În anexa I se adaugă următorul rând 49:

„49

Bicomponentă de polipropilenă/poliamidă

Fibră bicomponentă compusă din 10 % până la 25 % în greutate de fibrile de poliamidă încorporate într-o matrice de polipropilenă”

| 2. | În anexa V se adaugă următorul rând 49:







  „49 | Bicomponentă de polipropilenă/poliamidă | 1,00”. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

În anexa V se adaugă următorul rând 49:

„49

Bicomponentă de polipropilenă/poliamidă

1,00”.

Articolul 2

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la 30 iulie 2012. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele trebuie să conțină o referire la prezenta directivă sau să fie însoțite de o asemenea referire la momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei referiri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor prevederi din legislația națională pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 19, 23.1.2009, p. 29.

1

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/32

---

DIRECTIVA 2011/74/UE A COMISIEI

din 29 iulie 2011

de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei II la Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile (1), în special articolul 5,

întrucât:

| (1) | Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind denumirile textilelor (2) prevede indicarea pe etichete a compoziției fibroase a produselor textile, precum și realizarea unor controale pentru a verifica dacă aceste produse sunt conforme cu indicațiile menționate pe etichetă. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind denumirile textilelor (2) prevede indicarea pe etichete a compoziției fibroase a produselor textile, precum și realizarea unor controale pentru a verifica dacă aceste produse sunt conforme cu indicațiile menționate pe etichetă.

| (2) | Directiva 96/73/CE prevede metode uniforme de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 96/73/CE prevede metode uniforme de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile.

| (3) | Pe baza unor concluzii recente ale grupului tehnic de lucru, Directiva 2008/121/CE a fost adaptată la progresul tehnic prin adăugarea fibrei bicomponente de polipropilenă/poliamidă pe lista fibrelor prezentate în anexele I și V la directiva respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Pe baza unor concluzii recente ale grupului tehnic de lucru, Directiva 2008/121/CE a fost adaptată la progresul tehnic prin adăugarea fibrei bicomponente de polipropilenă/poliamidă pe lista fibrelor prezentate în anexele I și V la directiva respectivă.

| (4) | Este necesar să se definească metodele uniforme de analiză pentru fibra bicomponentă de polipropilenă/poliamidă. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se definească metodele uniforme de analiză pentru fibra bicomponentă de polipropilenă/poliamidă.

| (5) | Prin urmare, Directiva 96/73/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Directiva 96/73/CE trebuie modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru directivele referitoare la denumirile și etichetarea produselor textile, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru directivele referitoare la denumirile și etichetarea produselor textile,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa II la Directiva 96/73/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la 30 iulie 2012. Comisiei îi este comunicat de statele membre textul acestor dispoziții.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele trebuie să conțină o referire la prezenta directivă sau să fie însoțite de o asemenea referire la momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei referiri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor prevederi din legislația națională pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 32, 3.2.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 19, 23.1.2009, p. 29.

2

---

ANEXĂ

Capitolul 2 al anexei II la Directiva 96/73/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Tabelul sintetic se înlocuiește cu următorul tabel:
  „2.   TABEL SINTETIC








  Metoda | Domeniul de aplicare (1) | Reactivul chimic |
| --- | --- | --- | --- |
| Componenta solubilă | Componenta insolubilă |
| 1. | Acetat | Alte fibre menționate | Acetonă |
| 2. | Anumite fibre proteinice | Alte fibre menționate | Hipoclorit |
| 3. | Viscoză, cupro sau anumite tipuri de fibre modale | Alte fibre menționate | Acid formic și clorură de zinc |
| 4. | Poliamidă sau nailon | Alte fibre menționate | Acid formic, 80% m/m |
| 5. | Acetat | Alte fibre menționate | Alcool benzilic |
| 6. | Triacetat sau polilactidă | Alte fibre menționate | Diclormetan |
| 7. | Anumite fibre celulozice | Alte fibre menționate | Acid sulfuric, 75% m/m |
| 8. | Fibre acrilice, anumite fibre modacrilice sau anumite clorofibre | Alte fibre menționate | Dimetilformamidă |
| 9. | Anumite clorofibre | Alte fibre menționate | Sulfură de carbon/acetonă, 55,5/44,5 v/v |
| 10. | Acetat | Alte fibre menționate | Acid acetic glacial |
| 11. | Mătase, poliamidă sau nailon | Alte fibre menționate | Acid sulfuric, 75% m/m |
| 12. | Iută | Fibre de origine animală menționate | Metoda conținutului de azot |
| 13. | Polipropilenă | Alte fibre menționate | Xilen |
| 14. | Anumite fibre | Alte fibre menționate | Metoda cu acid sulfuric concentrat |
| 15. | Clorofibre, anumite fibre modacrilice, anumiți elastani, acetați, triacetați | Alte fibre menționate | Ciclohexanonă |
| 16. | Melamină | Alte fibre menționate | Acid formic fierbinte, 90% m/m |

1.

Tabelul sintetic se înlocuiește cu următorul tabel:

„2.   TABEL SINTETIC

Metoda

Domeniul de aplicare (1)

Reactivul chimic

Componenta solubilă

Componenta insolubilă

1.

Acetat

Alte fibre menționate

Acetonă

2.

Anumite fibre proteinice

Alte fibre menționate

Hipoclorit

3.

Viscoză, cupro sau anumite tipuri de fibre modale

Alte fibre menționate

Acid formic și clorură de zinc

4.

Poliamidă sau nailon

Alte fibre menționate

Acid formic, 80% m/m

5.

Acetat

Alte fibre menționate

Alcool benzilic

6.

Triacetat sau polilactidă

Alte fibre menționate

Diclormetan

7.

Anumite fibre celulozice

Alte fibre menționate

Acid sulfuric, 75% m/m

8.

Fibre acrilice, anumite fibre modacrilice sau anumite clorofibre

Alte fibre menționate

Dimetilformamidă

9.

Anumite clorofibre

Alte fibre menționate

Sulfură de carbon/acetonă, 55,5/44,5 v/v

10.

Acetat

Alte fibre menționate

Acid acetic glacial

11.

Mătase, poliamidă sau nailon

Alte fibre menționate

Acid sulfuric, 75% m/m

12.

Iută

Fibre de origine animală menționate

Metoda conținutului de azot

13.

Polipropilenă

Alte fibre menționate

Xilen

14.

Anumite fibre

Alte fibre menționate

Metoda cu acid sulfuric concentrat

15.

Clorofibre, anumite fibre modacrilice, anumiți elastani, acetați, triacetați

Alte fibre menționate

Ciclohexanonă

16.

Melamină

Alte fibre menționate

Acid formic fierbinte, 90% m/m

| 2. | Punctul 1.2 din metoda nr. 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), in (7), cânepă (8), iută (9), abaca (10), alfa (11), fibră din coajă de nucă de cocos (12), sorg (13), ramie (14), sisal (15), cupro (21), fibre modale (22), fibre proteinice (23), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49). |
| --- | --- | --- |

2.

Punctul 1.2 din metoda nr. 1 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), in (7), cânepă (8), iută (9), abaca (10), alfa (11), fibră din coajă de nucă de cocos (12), sorg (13), ramie (14), sisal (15), cupro (21), fibre modale (22), fibre proteinice (23), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).

Metoda nu se aplică în niciun caz fibrelor de acetat care au fost dezacetilate la suprafață.”

| 3. | Punctul 1.2 din metoda nr. 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | bumbac (5), cupro (21), viscoză (25), acrilică (26), clorofibre (27), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastan (43), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49). |
| --- | --- | --- |

3.

Punctul 1.2 din metoda nr. 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

bumbac (5), cupro (21), viscoză (25), acrilică (26), clorofibre (27), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastan (43), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).

Dacă sunt prezente mai multe fibre de tip proteinic, prin această metodă se determină cantitatea totală, dar nu și cantitățile lor individuale.”

| 4. | Metoda nr. 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „VISCOZĂ, CUPRO SAU ANUMITE TIPURI DE FIBRE MODALE ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda cu acid formic și clorură de zinc)” |
| --- | --- | --- |

4.

Metoda nr. 3 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„VISCOZĂ, CUPRO SAU ANUMITE TIPURI DE FIBRE MODALE ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda cu acid formic și clorură de zinc)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | bumbac (5), polipropilenă (37), elastolefină (47) și melamină (48). |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

bumbac (5), polipropilenă (37), elastolefină (47) și melamină (48).

Dacă se constată prezența vreunei fibre modale, trebuie făcută o analiză preliminară pentru a verifica dacă aceasta este solubilă în reactivul chimic.

Metoda nu se aplică amestecurilor în care bumbacul a suferit o degradare chimică importantă și nici în cazurile în care fibrele de viscoză sau cupro au devenit incomplet solubile datorită prezenței anumitor coloranți sau a unor agenți de finisare care nu pot fi îndepărtați complet.”;

| (c) | punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
  Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția bumbacului, pentru care «d» este 1,02 și a melaminei, pentru care «d» este 1,01.” |
| --- | --- |

(c)

punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR

Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția bumbacului, pentru care «d» este 1,02 și a melaminei, pentru care «d» este 1,01.”

| 5. | Metoda nr. 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „ACETAT ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda cu alcool benzilic)” |
| --- | --- | --- |

5.

Metoda nr. 5 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„ACETAT ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda cu alcool benzilic)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | triacetat (24), polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).” |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

triacetat (24), polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).”

| 6. | Metoda nr. 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „TRIACETAȚI SAU POLILACTIDĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda cu diclormetan)” |
| --- | --- | --- |

6.

Metoda nr. 6 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„TRIACETAȚI SAU POLILACTIDĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda cu diclormetan)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), fibre modale (22), viscoză (25), acrilic (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49). |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), fibre modale (22), viscoză (25), acrilic (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).

Notă

Fibrele de triacetat care, în urma finisării, au suferit o hidroliză parțială încetează să mai fie perfect solubile în acest reactiv. În astfel de cazuri, metoda nu se aplică.”

| 7. | Metoda nr. 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „ANUMITE FIBRE CELULOZICE ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda care folosește acid sulfuric 75 % m/m)” |
| --- | --- | --- |

7.

Metoda nr. 7 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„ANUMITE FIBRE CELULOZICE ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda care folosește acid sulfuric 75 % m/m)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | poliester (35), polipropilenă (37), elastomultiester (46), elastolefină (47) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).”; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

poliester (35), polipropilenă (37), elastomultiester (46), elastolefină (47) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).”;

| (c) | punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
  Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția bicomponentei de polipropilenă/poliamidă, pentru care «d» este 1,01.” |
| --- | --- |

(c)

punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR

Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția bicomponentei de polipropilenă/poliamidă, pentru care «d» este 1,01.”

| 8. | Punctul 1.2 din metoda nr. 8 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), fibre modale (22), viscoză (25), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49). |
| --- | --- | --- |

8.

Punctul 1.2 din metoda nr. 8 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), fibre modale (22), viscoză (25), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastomultiester (46), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).

Este în egală măsură aplicabilă la fibrele acrilice și anumite fibre modacrilice, tratate cu coloranți premetalizați dar nu celor vopsite cu coloranți cromatabili aplicați postvopsire.”

| 9. | Punctul 1.2 din metoda nr. 9 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), fibre modale (22), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49). |
| --- | --- | --- |

9.

Punctul 1.2 din metoda nr. 9 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), fibre modale (22), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).

Atunci când conținutul de lână sau mătase din amestec depășește 25 %, trebuie aplicată metoda nr. 2.

Atunci când conținutul de poliamidă sau nailon din amestec depășește 25 %, trebuie aplicată metoda nr. 4.”

| 10. | Metoda nr. 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „ACETAT ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda care folosește acid acetic glacial)” |
| --- | --- | --- |

10.

Metoda nr. 10 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„ACETAT ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda care folosește acid acetic glacial)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | anumite clorofibre (27), și anume fibre de policlorură de vinil, indiferent dacă au fost post-clorurate sau nu, polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).” |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

anumite clorofibre (27), și anume fibre de policlorură de vinil, indiferent dacă au fost post-clorurate sau nu, polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).”

| 11. | Metoda nr. 11 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „MĂTASE SAU POLIAMIDĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda care folosește acid sulfuric 75 % m/m)” |
| --- | --- | --- |

11.

Metoda nr. 11 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„MĂTASE SAU POLIAMIDĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda care folosește acid sulfuric 75 % m/m)”

| (b) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.   DOMENIUL DE APLICARE
  Această metodă se aplică, după îndepărtarea materialelor nefibroase, amestecurilor binare de:






  1. | mătase (4) sau poliamidă sau nailon (30)
  cu: |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.   DOMENIUL DE APLICARE

Această metodă se aplică, după îndepărtarea materialelor nefibroase, amestecurilor binare de:

1.

mătase (4) sau poliamidă sau nailon (30)

cu:

| 2. | lână (1), păr de origine animală (2 și 3), polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49)”; |
| --- | --- |

2.

lână (1), păr de origine animală (2 și 3), polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49)”;

| (c) | punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „2.   PRINCIPIU
  Mătasea sau fibra de poliamidă sau nailon se dizolvă cu acid sulfuric 75 % m/m pornind de la o masă cunoscută a amestecului în stare uscată.
  Reziduul se colectează, se spală, se usucă și se cântărește. Masa acestuia, corectată dacă este necesar, se exprimă ca procent din masa uscată a amestecului de fibre. Procentul de mătase sau poliamidă sau nailon uscat se calculează prin diferență.” |
| --- | --- |

(c)

punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.   PRINCIPIU

Mătasea sau fibra de poliamidă sau nailon se dizolvă cu acid sulfuric 75 % m/m pornind de la o masă cunoscută a amestecului în stare uscată.

Reziduul se colectează, se spală, se usucă și se cântărește. Masa acestuia, corectată dacă este necesar, se exprimă ca procent din masa uscată a amestecului de fibre. Procentul de mătase sau poliamidă sau nailon uscat se calculează prin diferență.”

| (d) | punctul 4 se înlocuiește cu următorul text:
  „4.   MOD DE LUCRU
  Se urmează procedura descrisă în instrucțiunile generale și se continuă după cum urmează: | La epruveta conținută într-un vas conic cu dop de sticlă cu o capacitate de minimum 200 ml, se adaugă 100 ml de acid sulfuric 75 % m/m pentru fiecare gram de epruvetă și se pune dopul. Se agită viguros vasul și se ține la temperatura camerei timp de 30 minute. Se agită pentru ultima dată și apoi se lasă în repaus timp de 30 minute. Se agită încă o dată și se filtrează conținutul vasului cu creuzetul filtrant cântărit în prealabil. Se spală resturile de fibre din vas cu 75 % reactiv pe bază de acid sulfuric. Se spală reziduul din creuzet succesiv cu 50 ml de reactiv pe bază de acid sulfuric diluat, 50 ml apă și 50 ml soluție diluată de amoniac. De fiecare dată, se lasă fibrele să stea în contact cu lichidul câte cca. 10 minute înainte de filtrarea la vid. În final se clătește cu apă, lăsând fibrele în contact cu apa timp de 30 minute. Se videază creuzetul, se usucă creuzetul cu reziduu, se răcește și se cântărește. |
| --- | --- | --- |

(d)

punctul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„4.   MOD DE LUCRU

Se urmează procedura descrisă în instrucțiunile generale și se continuă după cum urmează:

La epruveta conținută într-un vas conic cu dop de sticlă cu o capacitate de minimum 200 ml, se adaugă 100 ml de acid sulfuric 75 % m/m pentru fiecare gram de epruvetă și se pune dopul. Se agită viguros vasul și se ține la temperatura camerei timp de 30 minute. Se agită pentru ultima dată și apoi se lasă în repaus timp de 30 minute. Se agită încă o dată și se filtrează conținutul vasului cu creuzetul filtrant cântărit în prealabil. Se spală resturile de fibre din vas cu 75 % reactiv pe bază de acid sulfuric. Se spală reziduul din creuzet succesiv cu 50 ml de reactiv pe bază de acid sulfuric diluat, 50 ml apă și 50 ml soluție diluată de amoniac. De fiecare dată, se lasă fibrele să stea în contact cu lichidul câte cca. 10 minute înainte de filtrarea la vid. În final se clătește cu apă, lăsând fibrele în contact cu apa timp de 30 minute. Se videază creuzetul, se usucă creuzetul cu reziduu, se răcește și se cântărește.

| | În cazul amestecurilor binare de poliamidă cu bicomponentă de polipropilenă/poliamidă, după filtrarea fibrelor printr-un creuzet filtrant cântărit în prealabil și înainte de aplicarea procedurii de spălare descrise, se spală de două ori reziduul din creuzetul filtrant, de fiecare dată cu 50 de ml de reactiv pe bază de acid sulfuric 75%.”; |
| --- | --- |

În cazul amestecurilor binare de poliamidă cu bicomponentă de polipropilenă/poliamidă, după filtrarea fibrelor printr-un creuzet filtrant cântărit în prealabil și înainte de aplicarea procedurii de spălare descrise, se spală de două ori reziduul din creuzetul filtrant, de fiecare dată cu 50 de ml de reactiv pe bază de acid sulfuric 75%.”;

| (e) | punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:
  „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
  Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția lânei, pentru care «d» este 0,985, a bicomponentei de polipropilenă/poliamidă, pentru care «d» este 1,005 și a melaminei, pentru care «d» este 1,01.
  6.   PRECIZIA
  Pe un amestec omogen de materiale textile, limitele de încredere ale rezultatelor obținute prin această metodă nu sunt mai mari de ± 1 la un nivel de încredere de 95 %, cu excepția amestecurilor binare cu bicomponentă de polipropilenă/poliamidă, pentru care limitele de încredere ale rezultatelor obținute prin această metodă nu sunt mai mari de ± 2.” |
| --- | --- |

(e)

punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR

Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția lânei, pentru care «d» este 0,985, a bicomponentei de polipropilenă/poliamidă, pentru care «d» este 1,005 și a melaminei, pentru care «d» este 1,01.

6.   PRECIZIA

Pe un amestec omogen de materiale textile, limitele de încredere ale rezultatelor obținute prin această metodă nu sunt mai mari de ± 1 la un nivel de încredere de 95 %, cu excepția amestecurilor binare cu bicomponentă de polipropilenă/poliamidă, pentru care limitele de încredere ale rezultatelor obținute prin această metodă nu sunt mai mari de ± 2.”

| 12. | Metoda nr. 14 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „ANUMITE FIBRE ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metoda care folosește acid sulfuric concentrat)” |
| --- | --- | --- |

12.

Metoda nr. 14 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„ANUMITE FIBRE ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metoda care folosește acid sulfuric concentrat)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | clorofibre (27) pe bază de homopolimeri de clorură de vinil, indiferent dacă au fost post-clorurate sau nu, polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49). |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

clorofibre (27) pe bază de homopolimeri de clorură de vinil, indiferent dacă au fost post-clorurate sau nu, polipropilenă (37), elastolefină (47), melamină (48) și bicomponentă de polipropilenă/poliamidă (49).

Fibrele modacrilice în cauză sunt cele care dau o soluție limpede când sunt introduse în acid sulfuric concentrat (densitate relativă 1,84 la 20 °C).

Această metodă poate înlocui metodele nr. 8 și 9.”;

| (c) | punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „2.   PRINCIPIU
  Constituentul, altul decât clorofibra, polipropilena, elastolefina, melamina sau bicomponenta de polipropilenă/poliamidă (fibrele menționate la punctul 1.1) se dizolvă cu acid sulfuric concentrat (densitate relativă 1,84 la 20°C), pornind de la o masă cunoscută a amestecului în stare uscată. Reziduul constând în clorofibră, polipropilenă, elastolefină, melamină sau bicomponentă de polipropilenă/poliamidă se colectează, se spală, se usucă și se cântărește; masa acestuia, corectată dacă este necesar, se exprimă ca procent din masa uscată a amestecului de fibre. Procentul celui de-al doilea constituent se calculează prin diferență.”; |
| --- | --- |

(c)

punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.   PRINCIPIU

Constituentul, altul decât clorofibra, polipropilena, elastolefina, melamina sau bicomponenta de polipropilenă/poliamidă (fibrele menționate la punctul 1.1) se dizolvă cu acid sulfuric concentrat (densitate relativă 1,84 la 20°C), pornind de la o masă cunoscută a amestecului în stare uscată. Reziduul constând în clorofibră, polipropilenă, elastolefină, melamină sau bicomponentă de polipropilenă/poliamidă se colectează, se spală, se usucă și se cântărește; masa acestuia, corectată dacă este necesar, se exprimă ca procent din masa uscată a amestecului de fibre. Procentul celui de-al doilea constituent se calculează prin diferență.”;

| (d) | punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
  Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei și a bicomponentei de polipropilenă/poliamidă, pentru care «d» este 1,01.” |
| --- | --- |

(d)

punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR

Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei și a bicomponentei de polipropilenă/poliamidă, pentru care «d» este 1,01.”

| 13. | Metoda nr. 16 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:

  „MELAMINĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE


  (Metodă cu acid formic fierbinte)” |
| --- | --- | --- |

13.

Metoda nr. 16 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„MELAMINĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

(Metodă cu acid formic fierbinte)”

| (b) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | bumbac (5), aramidă (31) și polipropilenă (37).” |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

bumbac (5), aramidă (31) și polipropilenă (37).”

---

(1)  Lista detaliată a fibrelor vizate de fiecare metodă.”

---

DECIZII

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/37

---

DECIZIA 2011/483/PESC A CONSILIULUI

din 28 iulie 2011

de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 28 și 43 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 15 februarie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (1). |
| --- | --- |

(1)

La 15 februarie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (1).

| (2) | La 31 martie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/197/PESC privind lansarea unei misiuni militare a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) (2). |
| --- | --- |

(2)

La 31 martie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/197/PESC privind lansarea unei misiuni militare a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) (2).

| (3) | La 20 iulie 2011, Consiliul a aprobat conceptul revizuit de gestionare a crizelor pentru EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(3)

La 20 iulie 2011, Consiliul a aprobat conceptul revizuit de gestionare a crizelor pentru EUTM Somalia.

| (4) | La 28 aprilie 2011, în raportul său S/2011/277 către Consiliul de Securitate, Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite (SGONU) a remarcat câștigurile teritoriale și progresele înregistrate în domeniul securității și a menționat instruirea oferită de către UE. SGONU recomandă vizarea dezvoltării în continuare a instituțiilor somaleze din sectorul securității și mai ales recomandă îmbunătățirea structurilor de comandă și control ale Forțelor naționale de securitate (FNS). |
| --- | --- |

(4)

La 28 aprilie 2011, în raportul său S/2011/277 către Consiliul de Securitate, Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite (SGONU) a remarcat câștigurile teritoriale și progresele înregistrate în domeniul securității și a menționat instruirea oferită de către UE. SGONU recomandă vizarea dezvoltării în continuare a instituțiilor somaleze din sectorul securității și mai ales recomandă îmbunătățirea structurilor de comandă și control ale Forțelor naționale de securitate (FNS).

| (5) | La 21 aprilie 2011, președintele Comisiei Uniunii Africane (UA) și-a înaintat raportul privind situația din Somalia către Consiliul pentru pace și securitate. Președintele a evidențiat progresele din domeniul securității și a solicitat continuarea acordării de sprijin pentru instruire. |
| --- | --- |

(5)

La 21 aprilie 2011, președintele Comisiei Uniunii Africane (UA) și-a înaintat raportul privind situația din Somalia către Consiliul pentru pace și securitate. Președintele a evidențiat progresele din domeniul securității și a solicitat continuarea acordării de sprijin pentru instruire.

| (6) | În scrisoarea sa din 4 mai 2011, adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, primul ministru al Somaliei a exprimat aprecierea Guvernului federal de tranziție somalez (GFT) pentru sprijinul acordat de către UE și a reafirmat angajamentul deplin al GFT de a crea o structură de comandă și control pentru FNS, în scopul protejării populației civile și al integrării diferitelor forțe de miliție și de clan în FNS. |
| --- | --- |

(6)

În scrisoarea sa din 4 mai 2011, adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, primul ministru al Somaliei a exprimat aprecierea Guvernului federal de tranziție somalez (GFT) pentru sprijinul acordat de către UE și a reafirmat angajamentul deplin al GFT de a crea o structură de comandă și control pentru FNS, în scopul protejării populației civile și al integrării diferitelor forțe de miliție și de clan în FNS.

| (7) | GFT și-a reafirmat aprecierea în cadrul reuniunii Comitetului mixt de securitate care a avut loc la Kampala, la 23 iunie 2011. |
| --- | --- |

(7)

GFT și-a reafirmat aprecierea în cadrul reuniunii Comitetului mixt de securitate care a avut loc la Kampala, la 23 iunie 2011.

| (8) | În cadrul reuniunii consultative mixte a COPS UA și COPS UE, desfășurată la 10 mai 2011 la Addis Abeba, UA și-a exprimat satisfacția față de sprijinul oferit de EUTM Somalia în crearea unor FNS somaleze profesioniste și unificate. |
| --- | --- |

(8)

În cadrul reuniunii consultative mixte a COPS UA și COPS UE, desfășurată la 10 mai 2011 la Addis Abeba, UA și-a exprimat satisfacția față de sprijinul oferit de EUTM Somalia în crearea unor FNS somaleze profesioniste și unificate.

| (9) | Autoritățile politice și militare ugandeze și-au exprimat satisfacția față de parteneriatul cu UE și cu Statele Unite ale Americii și dorința de a continua instruirea. |
| --- | --- |

(9)

Autoritățile politice și militare ugandeze și-au exprimat satisfacția față de parteneriatul cu UE și cu Statele Unite ale Americii și dorința de a continua instruirea.

| (10) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea acestei operații. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea acestei operații.

| (11) | EUTM Somalia ar trebui prelungită în continuare, |
| --- | --- |

(11)

EUTM Somalia ar trebui prelungită în continuare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2010/96/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Pentru a contribui în continuare la consolidarea Guvernului federal de tranziție somalez (GFT) în calitate de guvern funcțional în slujba cetățenilor somalezi, misiunea militară a UE de instruire (EUTM Somalia) contribuie la dezvoltarea sectorului securității în Somalia prin asigurarea unei instruiri militare a Forțelor naționale de securitate (FNS). Instruirea va viza dezvoltarea unor capacități de comandă și control și a unor capacități specializate, precum și a unor capacități de autoinstruire ale FNS somaleze, în vederea transferului de expertiză a UE în materie de instruire către actorii de la nivel local. EUTM Somalia va continua să opereze în strânsă cooperare și coordonare cu ceilalți actori din comunitatea internațională, în special Organizația Națiunilor Unite, AMISOM, Statele Unite ale Americii și Uganda, în conformitate cu cerințele GFT agreate.
  (2)   Instruirea militară oferită de UE în acest scop continuă să aibă loc în principal în Uganda, în conformitate cu obiectivul politic al misiunii UE de a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze, astfel cum este definit în conceptul de gestionare a crizelor aprobat de Consiliu la 20 iulie 2011. Anumite elemente ale EUTM Somalia vor fi amplasate, de asemenea, la Nairobi și la Bruxelles.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Pentru a contribui în continuare la consolidarea Guvernului federal de tranziție somalez (GFT) în calitate de guvern funcțional în slujba cetățenilor somalezi, misiunea militară a UE de instruire (EUTM Somalia) contribuie la dezvoltarea sectorului securității în Somalia prin asigurarea unei instruiri militare a Forțelor naționale de securitate (FNS). Instruirea va viza dezvoltarea unor capacități de comandă și control și a unor capacități specializate, precum și a unor capacități de autoinstruire ale FNS somaleze, în vederea transferului de expertiză a UE în materie de instruire către actorii de la nivel local. EUTM Somalia va continua să opereze în strânsă cooperare și coordonare cu ceilalți actori din comunitatea internațională, în special Organizația Națiunilor Unite, AMISOM, Statele Unite ale Americii și Uganda, în conformitate cu cerințele GFT agreate.

(2)   Instruirea militară oferită de UE în acest scop continuă să aibă loc în principal în Uganda, în conformitate cu obiectivul politic al misiunii UE de a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze, astfel cum este definit în conceptul de gestionare a crizelor aprobat de Consiliu la 20 iulie 2011. Anumite elemente ale EUTM Somalia vor fi amplasate, de asemenea, la Nairobi și la Bruxelles.”

| 2. | La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Colonelul Michael BEARY este numit, prin prezenta decizie, comandantul misiunii UE cu începere de la 9 august 2011.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Colonelul Michael BEARY este numit, prin prezenta decizie, comandantul misiunii UE cu începere de la 9 august 2011.”

| 3. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Suma de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada până la 9 august 2011 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul sumei de referință menționate la articolul 32 alineatul (3) din ATHENA este stabilit la 60 %.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Suma de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada până la 9 august 2011 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul sumei de referință menționate la articolul 32 alineatul (3) din ATHENA este stabilit la 60 %.”;

| (b) | se adaugă următorul aliniat:
  „(3)   Suma de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada începând cu 9 august 2011 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul acestei sume de referință menționate la articolul 32 alineatul (3) din ATHENA este stabilit la 30 %.” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul aliniat:

„(3)   Suma de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada începând cu 9 august 2011 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul acestei sume de referință menționate la articolul 32 alineatul (3) din ATHENA este stabilit la 30 %.”

| 4. | La articolul 12, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Misiunea militară a UE se încheie în 2012, după două perioade de instruire de câte șase luni și după transferarea unităților și a personalului UE în Europa.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 12, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Misiunea militară a UE se încheie în 2012, după două perioade de instruire de câte șase luni și după transferarea unităților și a personalului UE în Europa.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 28 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 44, 19.2.2010, p. 16.

1

(2)  JO L 87, 7.4.2010, p. 33.

2

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/39

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 11 iulie 2011

privind formularul-tip pentru siturile NATURA 2000

[notificată cu numărul C(2011) 4892]

(2011/484/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (1), în special articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf,

având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (2), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE prevede că rețeaua NATURA 2000 va include arii de protecție specială clasificate de statele membre în temeiul Directivei 79/409/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE prevede că rețeaua NATURA 2000 va include arii de protecție specială clasificate de statele membre în temeiul Directivei 79/409/CEE a Consiliului (3).

| (2) | Pentru fiecare sit NATURA 2000, formularul trebuie să cuprindă o hartă a sitului, denumirea, localizarea, suprafața acestuia, precum și datele ce rezultă din aplicarea criteriilor utilizate la selectarea sitului. |
| --- | --- |

(2)

Pentru fiecare sit NATURA 2000, formularul trebuie să cuprindă o hartă a sitului, denumirea, localizarea, suprafața acestuia, precum și datele ce rezultă din aplicarea criteriilor utilizate la selectarea sitului.

| (3) | Formularul servește ca documentație pentru rețeaua NATURA 2000. |
| --- | --- |

(3)

Formularul servește ca documentație pentru rețeaua NATURA 2000.

| (4) | Conținutul formularului-tip NATURA 2000 trebuie să fie actualizat în mod regulat pe baza celor mai bune informații disponibile pentru fiecare sit al rețelei pentru a permite Comisiei să își îndeplinească rolul de coordonator și, conform articolului 9 din Directiva 92/43/CEE, să examineze în mod periodic contribuția NATURA 2000 la îndeplinirea obiectivelor stabilite prin articolele 2 și 3 din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Conținutul formularului-tip NATURA 2000 trebuie să fie actualizat în mod regulat pe baza celor mai bune informații disponibile pentru fiecare sit al rețelei pentru a permite Comisiei să își îndeplinească rolul de coordonator și, conform articolului 9 din Directiva 92/43/CEE, să examineze în mod periodic contribuția NATURA 2000 la îndeplinirea obiectivelor stabilite prin articolele 2 și 3 din directiva respectivă.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 20 din Directiva 92/43/CEE, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 20 din Directiva 92/43/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Formularul pentru transmiterea informațiilor cu privire la rețeaua NATURA 2000, denumit „formularul-tip NATURA 2000”, este stabilit în anexă.

Articolul 2

Decizia 97/266/CE a Comisiei (4) se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2011.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

1

(2)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

2

(3)  JO L 103, 25.4.1979, p. 1.

3

(4)  JO L 107, 24.4.1997, p. 1.

4

---

ANEXĂ

NATURA 2000

FORMULARUL-TIP

Directiva 2009/147/CE a Consiliului privind conservarea păsărilor sălbatice și Directiva 92/43/CEE a Consiliului privind conservarea habitatelor naturale și a faunei și florei sălbatice

FORMULAR-TIP

pentru ariile de protecție specială (SPA), siturile de importanță comunitară propuse (pSCI), siturile de importanță comunitară (SCI) și ariile speciale de conservare (SAC)

1.   IDENTIFICAREA SITULUI

Image

2.   LOCALIZAREA SITULUI

Image

3.   INFORMAȚII ECOLOGICE

Image

Image

Image

4.   DESCRIEREA SITULUI

Image

Image

5.   STATUTUL DE PROTECȚIE AL SITULUI (OPȚIONAL)

Image

6.   GESTIONAREA SITULUI

Image

7.   HARTA SITULUI

Image

FORMULAR-TIP

NOTE EXPLICATIVE

CUPRINS

INTRODUCERE

| 1. | IDENTIFICAREA SITULUI |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tipul sitului |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Codul sitului |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Denumirea sitului |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Data primei compilări |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Data actualizării |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Respondent |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Datele indicării și desemnării/clasificării sitului |
| --- | --- |

1.7.

| 2. | LOCALIZAREA SITULUI |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Localizarea centrului sitului |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Suprafața sitului |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Procentajul de zonă marină din sit |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lungimea sitului (opțional) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Codul și denumirea regiunii administrative |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Regiunea biogeografică (regiunile biogeografice) |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | INFORMAȚII ECOLOGICE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Tipuri de habitate prezente în sit și evaluarea sitului în ceea ce le privește |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Specii prevăzute la articolul 4 din Directiva 2009/147/CE, specii enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE și evaluarea sitului în ceea ce le privește |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Alte specii importante de floră și faună (opțional) |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | DESCRIEREA SITULUI |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Caracteristicile generale ale sitului |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Calitate și importanță |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pericole, presiuni și activități care afectează situl |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Proprietate (opțional) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Documentație (opțional) |
| --- | --- |

4.5.

| 5. | STATUTUL DE PROTECȚIE AL SITULUI (OPȚIONAL) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Statutul de protecție la nivel național și regional |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Legătura sitului descris cu alte situri (situri învecinate și situri care aparțin altor tipuri de desemnări) |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Desemnarea sitului |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | GESTIONAREA SITULUI |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Autoritatea responsabilă cu gestionarea sitului |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Planul de gestionare |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Măsuri în vederea conservării (opțional) |
| --- | --- |

6.3.

| 7. | HARTA SITULUI |
| --- | --- |

7.

Apendice

Lista de abrevieri:

| CE | Comunitățile Europene |
| --- | --- |
| CEE | Comunitatea Economică Europeană |
| GIS | Sistemul de informații geografice |
| INSPIRE | Infrastructura pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană |
| pSCI | situri de importanță comunitară propuse |
| SCI | situri de importanță comunitară |
| SAC | arii speciale de conservare |
| FT | formular-tip |
| SPA | Arii de protecție specială |

CE

Comunitățile Europene

CEE

Comunitatea Economică Europeană

GIS

Sistemul de informații geografice

INSPIRE

Infrastructura pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană

pSCI

situri de importanță comunitară propuse

SCI

situri de importanță comunitară

SAC

arii speciale de conservare

FT

formular-tip

SPA

Arii de protecție specială

INTRODUCERE

NATURA 2000 este rețeaua ecologică pentru conservarea speciilor de animale și plante sălbatice și a habitatelor naturale cu importanță comunitară din Uniune. Aceasta constă din siturile clasificate în temeiul Directivei „Păsări”, adoptată pentru prima dată în 1979 (Directiva 2009/147/CE), și al Directivei „Habitate”, adoptată în 1992 (Directiva 92/43/CEE).

Nivelul informațiilor privitoare la habitatele și la speciile de interes comunitar este foarte important pentru succesul NATURA 2000. Prin urmare, este nevoie ca datele și informațiile să fie structurate într-un format comparabil.

Temeiul juridic pentru asigurarea datelor necesare aplicării acestei faze a proiectului NATURA 2000 este prezentat la articolul 4 alineatul (1) din Directiva „Habitate”, care specifică: „Informațiile respective trebuie să includă harta sitului, numele și localizarea acestuia, întinderea și datele rezultate din aplicarea criteriilor enumerate în anexa III (Etapa 1), înscrise într-un formular pe care Comisia urmează să-l stabilească în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21”. Conform articolului 4 alineatul (3) din Directiva „Păsări”, statele membre „transmit Comisiei toate informațiile relevante pentru ca aceasta să poată lua inițiativele corespunzătoare în vederea coordonării necesare pentru ca zonele menționate anterior la alineatele (1) și (2) să formeze un tot unitar care să îndeplinească cerințele de protecție pentru acele specii în zona geografică maritimă și de uscat în care se aplică prezenta directivă”.

Scopul și utilizarea formularului-tip

Principalele obiective ale formularului-tip NATURA 2000 (FT) și a bazelor de date rezultate sunt:

| (1) | asigurarea informațiilor necesare pentru a permite Comisiei ca, împreună cu statele membre, să coordoneze măsurile pentru crearea și menținerea unei rețele NATURA 2000 coerente și să evalueze eficiența acesteia în conservarea habitatelor din anexa I și a habitatelor speciilor cuprinse în lista din anexa II la Directiva 92/43/CEE, precum și a habitatelor speciilor de păsări din anexa I și a altor specii de păsări migratoare care fac obiectul Directivei 2009/147/CE; |
| --- | --- |

(1)

asigurarea informațiilor necesare pentru a permite Comisiei ca, împreună cu statele membre, să coordoneze măsurile pentru crearea și menținerea unei rețele NATURA 2000 coerente și să evalueze eficiența acesteia în conservarea habitatelor din anexa I și a habitatelor speciilor cuprinse în lista din anexa II la Directiva 92/43/CEE, precum și a habitatelor speciilor de păsări din anexa I și a altor specii de păsări migratoare care fac obiectul Directivei 2009/147/CE;

| (2) | actualizarea listelor de SCI/SAC ale Uniunii conform Directivei „Habitate”; |
| --- | --- |

(2)

actualizarea listelor de SCI/SAC ale Uniunii conform Directivei „Habitate”;

| (3) | furnizarea informațiilor care pot ajuta Comisia la luarea de decizii astfel încât rețeaua NATURA 2000 să fie luată în considerare în alte sectoare și domenii de politică, precum cele regionale, agricole, de energie, transport și turism, în care activează Comisia; |
| --- | --- |

(3)

furnizarea informațiilor care pot ajuta Comisia la luarea de decizii astfel încât rețeaua NATURA 2000 să fie luată în considerare în alte sectoare și domenii de politică, precum cele regionale, agricole, de energie, transport și turism, în care activează Comisia;

| (4) | asistarea Comisiei și a comitetelor relevante în selecția acțiunilor de finanțare în temeiul instrumentului LIFE + și al altor instrumente financiare, acolo unde unele date relevante pentru conservarea siturilor pot facilita procesul decizional; |
| --- | --- |

(4)

asistarea Comisiei și a comitetelor relevante în selecția acțiunilor de finanțare în temeiul instrumentului LIFE + și al altor instrumente financiare, acolo unde unele date relevante pentru conservarea siturilor pot facilita procesul decizional;

| (5) | asigurarea unui formular consecvent și util pentru schimbul și transmiterea de informații privitoare la siturile NATURA 2000, în conformitate cu prevederile regulamentului INSPIRE și a altor regulamente și acorduri ale Comisiei privind accesul la informații (de exemplu, Convenția de la Aarhus); |
| --- | --- |

(5)

asigurarea unui formular consecvent și util pentru schimbul și transmiterea de informații privitoare la siturile NATURA 2000, în conformitate cu prevederile regulamentului INSPIRE și a altor regulamente și acorduri ale Comisiei privind accesul la informații (de exemplu, Convenția de la Aarhus);

| (6) | posibilitatea de a fi folosite în cercetare, planificare și în alte activități în vederea susținerii politicii de conservare; |
| --- | --- |

(6)

posibilitatea de a fi folosite în cercetare, planificare și în alte activități în vederea susținerii politicii de conservare;

| (7) | asigurarea unei surse fiabile de referințe și informații în vederea evaluării problemelor specifice în cazul unor posibile încălcări ale dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

asigurarea unei surse fiabile de referințe și informații în vederea evaluării problemelor specifice în cazul unor posibile încălcări ale dreptului Uniunii.

Formularele-tip, făcând parte din documentația pentru rețeaua NATURA 2000 la nivelul UE, sunt considerate surse importante de informații pentru toate aceste scopuri. Prin urmare, această documentație trebuie actualizată în mod rezonabil pentru a-și putea îndeplini în mod corespunzător diversele scopuri. În consecință, se recomandă ferm statelor membre să actualizeze formularele-tip cu cele mai bune informații disponibile. De exemplu, rezultatele monitorizării conform articolului 11, planificarea gestionării, evaluări al impactului etc. ar putea fi considerate informații noi și incluse în formularele-tip actualizate. Cu toate acestea, monitorizarea detaliată a fiecărui sit în afara monitorizării conform articolului 11 din Directiva „Habitate” nu este cerută în mod expres de directivă.

Deși unele modificări efectuate de statele membre în formularul-tip pot avea consecințe juridice (cum ar fi modificările introduse în listele Uniunii prin decizii ale Comisiei), revizuirea datelor din formularele-tip nu vor atrage după sine, în mod automat, efecte juridice. De exemplu, dispariția unei specii dintr-un sit nu va fi interpretată neapărat ca fiind rezultatul unei gestionări defectuoase și, prin urmare, nu va declanșa automat acțiuni în justiție. În același mod, informațiile menționate în FT cu privire la amenințările și presiunile cu impacturi negative asupra unui sit nu implică neapărat faptul că un stat membru nu și-a îndeplinit obligațiile, deoarece toate aceste informații trebuie analizate în contextul lor.

Formularul-tip revizuit

Primul „formular-tip” (FT) a fost adoptat în 1997 (Decizia 97/266/CE). În 2008, statele membre și Comisia au exprimat necesitatea de a îmbunătăți, raționaliza și moderniza fluxul de date conform ambelor directive și, în acest context, s-a demarat procedura de revizuire a FT. Revizuirea a fost efectuată în strânsă colaborare cu statele membre, în cadrul unui grup de lucru tehnic („Grupul de experți pentru raportare”).

Formularul-tip a fost revizuit cu scopul îmbunătățirii disponibilității și calității datelor care sunt implicit necesare rețelei NATURA 2000. Prin urmare, anumite secțiuni din vechiul formular au fost înlăturate deoarece deveniseră inutile. S-a luat în considerare în special disponibilitatea îmbunătățită a datelor spațiale digitale din cadrul infrastructurilor de informații spațiale. În plus, s-au adăugat anumite informații lipsă (de exemplu, informația privitoare la procentul de zonă marină din situri), iar structura datelor privind informațiile ecologice a fost îmbunătățită.

Alte motive ale revizuirii sunt dezvoltarea rapidă a tehnologiei informațiilor în privința gestionării datelor (de exemplu, verificarea automată a calității sau identificarea exactă a modificărilor survenite de la un formular-tip transmis la altul), precum și creșterea disponibilității informațiilor geografice digitale și a instrumentelor de analizare a acestora. Prin urmare, nu mai este nevoie de hărți sau formulare pe hârtie, iar datele pot fi trimise doar în format electronic.

Prezentul document pune la dispoziție informații cu privire la diferitele câmpuri de date ale FT, precum și în ceea ce privește informațiile geografice necesare și arată cum trebuie completate câmpurile.

Portalul de referință pentru NATURA 2000

Cu toate acestea, unele elemente vor suferi modificări în timp și în urma progreselor tehnice. Acele elemente se vor găsi într-un „Portal de referință pentru NATURA 2000”, unde vor fi menținute la zi și vor putea fi consultate. Aceste elemente se referă la: documentele de referință (de exemplu, codificarea speciilor), materialele pentru asistență tehnică (de exemplu, modele de date, aplicații), precum și orientările pentru asigurarea unei utilizări consecvente a FT de către statele membre și pentru trasarea unor proceduri administrative privitoare la transmiterea datelor către Comisie. Întrucât portalul de referință este o parte importantă a documentației formularului-tip, orice adaptare sau modificare a documentelor din portal care se află în gestiunea DG Mediu și a Comitetului „Habitate” (a se vedea anexa pentru a face distincția) se va opera cu acordul prealabil al Comitetului „Habitate” (1). Portalul de referință poate fi găsit pe site-ul internet al Comisiei, DG Mediu. Documentele de referință din cadrul acestui portal sunt menționate în anexă.

Formularul-tip NATURA 2000 și baza sa de date

Fiecare sit propus, desemnat sau clasificat trebuie să aibă un formular-tip completat. Pot exista relații între două sau mai multe situri NATURA 2000. Figura 1 evidențiază cele trei tipuri pertinente de relații care pot exista între două situri NATURA 2000. În cazurile în care două situri se suprapun (dar nu sunt identice) sau dacă un sit se găsește într-altul, se vor completa două formulare separate.

Toate câmpurile formularului-tip sunt obligatorii, cu excepția cazului în care se indică altceva.

1.   IDENTIFICAREA SITULUI

1.1.   Tipul sitului

Codul, format dintr-o singură literă, indică dacă situl este clasificat conform Directivei „Habitate” (pSCI, SCI sau SAC), ca Arie de Protecție Specială (SPA) sau ambele. În cazurile în care un SCI și o SPA se suprapun, dar nu sunt situri identice, acestea vor fi tratate ca situri separate.

Figura 1

Posibilele relații dintre situri

| | A | SPA desemnat
  Se va completa un formular pentru SPA. |
| --- | --- | --- |
| | B | pSCI, SCI sau SAC
  Se va completa un formular pentru pSCI/SCI/SAC. |
| | C | Zona pSCI/SCI/SAC este aceeași cu SPA desemnată.
  Se va completa un formular pentru pSCI/SCI/SAC și SPA. |
| | | În cazul în care un SCI și o SPA se suprapun, dar nu sunt situri identice, acestea vor fi tratate ca fiind separate. Se va completa câte un formular pentru fiecare dintre acestea. |

Image

A

SPA desemnat

Se va completa un formular pentru SPA.

Image

B

pSCI, SCI sau SAC

Se va completa un formular pentru pSCI/SCI/SAC.

Image

C

Zona pSCI/SCI/SAC este aceeași cu SPA desemnată.

Se va completa un formular pentru pSCI/SCI/SAC și SPA.

Image

În cazul în care un SCI și o SPA se suprapun, dar nu sunt situri identice, acestea vor fi tratate ca fiind separate. Se va completa câte un formular pentru fiecare dintre acestea.

1.2.   Codul sitului

Fiecare sit este recunoscut printr-un cod unic de nouă caractere care este alcătuit din două componente:

| 1. | Primele două caractere sunt codul de țară. Se aplică regula Uniunii privind folosirea codului de țară de două litere conform ISO 3166 (a se vedea portalul de referință) (2). |
| --- | --- |

1.

Primele două caractere sunt codul de țară. Se aplică regula Uniunii privind folosirea codului de țară de două litere conform ISO 3166 (a se vedea portalul de referință) (2).

| 2. | Celelalte șapte caractere rămase, care servesc la crearea unui cod alfanumeric unic pentru fiecare sit, se alocă potrivit unui sistem logic și coerent definit de autoritatea națională responsabilă. Întrucât codurile sunt un element de identificare a siturilor, trebuie să rămână stabile în timp. |
| --- | --- |

2.

Celelalte șapte caractere rămase, care servesc la crearea unui cod alfanumeric unic pentru fiecare sit, se alocă potrivit unui sistem logic și coerent definit de autoritatea națională responsabilă. Întrucât codurile sunt un element de identificare a siturilor, trebuie să rămână stabile în timp.

1.3.   Denumirea sitului

Denumirile siturilor se introduc în limba locală. Astfel, se evită traducerile dificile și se poate face direct integrarea datelor existente la nivel local sau național. În cazul unui alfabet diferit (de exemplu cel grecesc sau chirilic), numele se transliterează în alfabetul latin. A nu se denumi siturile folosind text în majuscule (de exemplu, „Gave de Pau” este bine, pe când „GAVE DE PAU” nu este bine).

1.4.   Data primei compilări

Se introduce data dorită ca „data primei compilări” a informațiilor înregistrate în FT. Câmpul datei este format din an (patru cifre), urmat de lună (exprimată numeric, cu două cifre).

Exemplu: 199305: date compilate prima oară în mai 1993.

În cazul extinderii sitului, nu modificați „data primei compilări”, deoarece această dată se folosește doar pentru prima prezentare a sitului. În schimb, introduceți data la care a avut loc extinderea în câmpul „Data actualizării” (a se vedea 1.5).

1.5.   Data actualizării

Se introduce data la care s-a efectuat ultima modificare a informațiilor raportate referitoare la sit, folosindu-se același format ca cel dat ca exemplu la punctul 1.4 În cazul înregistrării unui sit nou, lăsați câmpul „actualizare” necompletat. Dacă informația a fost modificată de mai multe ori, câmpul se va completa cu data celei mai recente modificări aduse informațiilor.

1.6.   Respondent

Aici se introduc datele oficiale de contact ale organizației (de exemplu, autoritatea administrativă competentă) care a compilat informațiile înregistrate. Respondentul ar trebui să fie punctul de contact în cazul apariției unor întrebări tehnice. Acesta poate fi reprezentat de un „rol” în cadrul organizației (de exemplu, o funcție într-o unitate).

1.7.   Datele indicării și desemnării/clasificării sitului

Se pot introduce trei date obligatorii: data la care situl a fost clasificat ca SPA, data la care situl a fost propus ca SCI și data la care situl a fost desemnat la nivel național ca SAC. În subcâmpuri se va indica anul și luna. Dacă situl a fost desemnat și extins ulterior, se păstrează anul în care a fost inclus inițial pe listă și se menționează cea mai recentă suprafață totală.

Completarea de către statele membre a date în „confirmării ca SCI” este opțională. Data confirmării/adoptării listei la nivelul Uniunii este documentată de DG Mediu.

A se introduce referința juridică la nivel național a desemnării ca SAC/SPA în câmpul cu conținut liber corespunzător. În câmpul opțional cu conținut liber „Explicații” se pot introduce explicații suplimentare, de exemplu, despre datele clasificării sau ale desemnării siturilor care sunt compuse din SPA-uri și/sau SCI-uri care erau inițial separate.

2.   LOCALIZAREA SITULUI

2.1.   Localizarea centrului sitului

Coordonatele geografice (longitudinea și latitudinea) ale centrului sitului se introduc în grade zecimale. Valoarea longitudinii vestice față de meridianul zero Greenwich va fi negativă, iar valoarea longitudinii estice va fi pozitivă (acest lucru se poate confirma cu semnul + sau se subînțelege dacă nu se menționează niciun semn).

În situațiile în care siturile sunt alcătuite din mai multe zone distincte, se vor introduce coordonatele celei mai importante subzone (din motive practice, recomandăm folosirea celei mai extinse zone). Coordonatele introduse pentru un sit trebuie să se afle în interiorul acestuia. Acordați o atenție sporită generării automate a coordonatelor centrului. În următorul exemplu, situl este alcătuit din mai multe poligoane. Prima imagine (a) arată coordonatele create automat, dar, după cum puteți vedea, coordonatele centrului celui mai mare poligon se află în afara acestuia. În cea de-a doua imagine (b), s-a generat un singur set de coordonate pentru cel mai mare sit, în afara acestuia. În cea de-a treia imagine (c), s-a creat un set de coordonate pentru cel mai mare sit, în interiorul poligonului. Ultimul exemplu (c) este singurul corect (3).

Image

Transformarea din grade, minute și secunde (GMS) este simplă. Valoarea în GMS se transformă în grade zecimale folosind formula (G + M/60 + S/3600), de exemplu, setul de coordonate 9° 15′ 30′′ longitudine vestică, 54° 36′ 30′′ latitudine devine -9,2583 longitudine, 54,6083 latitudine.

2.2.   Suprafața sitului

Introduceți valoarea cea mai apropiată de realitate disponibilă în hectare. Se pot folosi și zecimale. În cazul în care introducerea suprafeței totale nu este fezabilă, introduceți lungimea sitului în câmpul 2.4 (lungimea sitului) și, în acest caz, lăsați necompletat doar câmpul privitor la suprafața sitului.

Peșteri: statele membre sunt încurajate să introducă suprafețele estimate ale peșterilor acolo unde este posibil. În celelalte cazuri, se poate folosi câmpul 2.4.

Pentru cazurile în care suprafața sitului s-a modificat de-a lungul timpului, se introduce suprafața totală cea mai recentă.

2.3.   Procentajul de zonă marină din sit

Procentajul de zonă marină din sit trebuie menționat. Definiția liniei de țărm folosită pentru a defini limitele zonei marine trebuie să urmeze legislația internațională (de exemplu, Convenția ONU asupra dreptului mării – UNCLOS) sau națională. Fiecare stat membru va prezenta Comisiei descrierea limitelor folosită. Aceasta va fi apoi pusă la dispoziție prin intermediul portalului de referință (de exemplu, „zona din afara refluxului de primăvară”).

A se folosi estimări în cazurile în care datele exacte nu sunt disponibile. Pentru cazurile în care procentajul de zonă marină din sit s-a modificat de-a lungul timpului, se introduce procentajul cel mai recent.

2.4.   Lungimea sitului (opțional)

Completați acest câmp dacă este cazul (de exemplu, dacă există faleze). Lungimea sitului se exprimă în kilometri.

În cazul în care suprafața nu este introdusă în câmpul 2.2, lungimea estimată a sitului trebuie introdusă aici.

Pentru cazurile când lungimea sitului s-a modificat de-a lungul timpului, se introduce lungimea totală cea mai recentă.

2.5.   Codul și denumirea regiunii administrative

Eurostat a creat un sistem de codificare standard ierarhizat pentru regiunile din Uniune, pentru trimiteri la datele statistice. Acest sistem de codificare trebuie folosit la toate aplicațiile de codificare regională ale Comisiei [a se vedea Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4)]. Descrierea întreagă poate fi găsită pe pagina web principală a Eurostat.

Codurile NUTS de nivel 2 se introduc pentru fiecare sit. Se va introduce cel puțin un cod. În cazul siturilor care se întind pe două sau mai multe regiuni, se va introduce în baza de date un număr de coduri egal cu numărul de regiuni. Numele regiunii este necesar pentru verificările încrucișate. În cazul în care un sit nu este cuprins în nicio regiune NUTS, introduceți codul NUTS pentru „Extra regiune” (de exemplu, codificarea corectă a unei „Extra regiuni” din Belgia de nivel 2 ar fi următoarea: „BEZZ”, iar varianta „BE0” ar fi incorectă). Codificările se pot găsi în cadrul portalului de referință.

2.6.   Regiunea biogeografică (regiunile biogeografice)

Se indică în care regiune biogeografică (regiuni biogeografice) se găsește situl, prin bifarea căsuțelor corespunzătoare, pe baza hărții regiunilor biogeografice (a se vedea portalul de referință). Regula se aplică și pentru siturile marine.

Pentru siturile aflate în mai multe regiuni, se vor menționa procentajele din fiecare regiune (opțional).

Informații suplimentare privind regiunile marine: indicarea regiunilor marine în formularul-tip este necesară din motive practice/tehnice și privește statele membre în care regiunea biogeografică terestră este învecinată cu două regiuni marine și nu are nicio altă implicație. Limitele regiunilor biogeografice și ale regiunilor marine cel mai recent stabilite pot fi descărcate de pe portalul de referință, împreună cu codificările.

3.   INFORMAȚII ECOLOGICE

Pentru siturile clasificate ca SPA în temeiul Directivei „Păsări”, statele membre vor prezenta:

| — | toate informațiile relevante despre speciile care fac obiectul articolului 4 din Directiva „Păsări”, de exemplu speciile din anexa I și speciile migratoare care apar în mod regulat și nu sunt incluse în anexa I (secțiunea 3.2); |
| --- | --- |

—

toate informațiile relevante despre speciile care fac obiectul articolului 4 din Directiva „Păsări”, de exemplu speciile din anexa I și speciile migratoare care apar în mod regulat și nu sunt incluse în anexa I (secțiunea 3.2);

| — | informațiile privind habitatele din anexa I la Directiva „Habitate” (secțiunea 3.1) și speciile de floră și faună din anexa II (secțiunea 3.2) pentru întregul sit sau pentru o parte a acestuia, dacă situl este recunoscut ca sit de importanță comunitară în conformitate cu Directiva 92/43/CEE sau este desemnat simultan ca pSCI/SCI/SAC (opțional); |
| --- | --- |

—

informațiile privind habitatele din anexa I la Directiva „Habitate” (secțiunea 3.1) și speciile de floră și faună din anexa II (secțiunea 3.2) pentru întregul sit sau pentru o parte a acestuia, dacă situl este recunoscut ca sit de importanță comunitară în conformitate cu Directiva 92/43/CEE sau este desemnat simultan ca pSCI/SCI/SAC (opțional);

| — | se recomandă a fi introduse orice alte informații relevante privind speciile de floră și faună (secțiunea 3.3) (opțional); |
| --- | --- |

—

se recomandă a fi introduse orice alte informații relevante privind speciile de floră și faună (secțiunea 3.3) (opțional);

| — | se recomandă a fi introduse informații și în cazul unui sit clasificat ca SPA și nerecunoscut în întregime sau parțial ca sit de importanță comunitară în conformitate cu Directiva 92/43/CEE, dar pentru care unele informații despre habitatele naturale sau despre anumite specii de faună și floră sunt relevante pentru conservarea speciilor de păsări care au condus la clasificarea acelui sit ca SPA (opțional). |
| --- | --- |

—

se recomandă a fi introduse informații și în cazul unui sit clasificat ca SPA și nerecunoscut în întregime sau parțial ca sit de importanță comunitară în conformitate cu Directiva 92/43/CEE, dar pentru care unele informații despre habitatele naturale sau despre anumite specii de faună și floră sunt relevante pentru conservarea speciilor de păsări care au condus la clasificarea acelui sit ca SPA (opțional).

Pentru siturile clasificate în temeiul Directivei „Habitate” (pSCI/SCI/SAC), statele membre vor prezenta:

| — | toate informațiile relevante referitoare la tipurile de habitate din anexa I (secțiunea 3.1) și la speciile de floră și faună din anexa II (secțiunea 3.2) (obligatoriu); |
| --- | --- |

—

toate informațiile relevante referitoare la tipurile de habitate din anexa I (secțiunea 3.1) și la speciile de floră și faună din anexa II (secțiunea 3.2) (obligatoriu);

| — | toate informațiile relevante privind speciile de păsări din anexa I și speciile migratoare în conformitate cu Directiva 2009/147/CE (secțiunea 3.2) pentru întregul sit sau pentru acea parte a sitului care este clasificată simultan ca SPA (opțional); |
| --- | --- |

—

toate informațiile relevante privind speciile de păsări din anexa I și speciile migratoare în conformitate cu Directiva 2009/147/CE (secțiunea 3.2) pentru întregul sit sau pentru acea parte a sitului care este clasificată simultan ca SPA (opțional);

| — | se recomandă a fi introduse orice alte informații relevante privind speciile de floră și faună (secțiunea 3.3) (opțional). |
| --- | --- |

—

se recomandă a fi introduse orice alte informații relevante privind speciile de floră și faună (secțiunea 3.3) (opțional).

3.1.   Tipuri de habitate prezente în sit și evaluarea sitului în ceea ce le privește

(i)   Codurile și suprafața tipurilor de habitate din site incluse în anexa I

Codul: Aici se introduce codul de patru caractere al tipurilor de habitat din anexa I la Directiva 92/43/CEE. A se folosi doar codurile din versiunea în vigoare a anexei I la Directiva „Habitate”. A nu se folosi codurile pentru subtipuri menționate în versiunile anterioare ale ghidului de interpretare.

Caracterul prioritar (PF): Atenție: În cazul în care caracterele prioritare ale habitatelor 6210, 7130 și 9430 sunt prezente în sit (în funcție de natura lor, aceste habitate pot avea ambele calități - caracter prioritar și neprioritar), vă rugăm să indicați caracterul prioritar prin introducerea literei „x” în coloana „PF” (a se vedea exemplul de mai jos). Din considerente tehnice, caracterul „*” folosit ca parte din cod în anexa I se înlocuiește cu caracterul „x” în această coloană suplimentară. (În cazul în care situl cuprinde atât elemente prioritare, cât și elemente neprioritare, se vor introduce date separate pentru fiecare dintre acestea.)

Neprezența (NP) (opțional): În situațiile în care un tip de habitat din anexa I datorită căruia un sit a fost desemnat inițial (care s-a aflat în trecut în sit) nu mai există în sit, se recomandă ferm indicarea acestui fapt prin introducerea caracterului „x” în coloana „NP” (sau eliminarea informațiilor privitoare la acest habitat din FT).

Suprafață: Toate habitatele din anexa I care se găsesc într-un anumit sit trebuie menționate, introducând și suprafața exprimată în hectare (a se vedea figura 2). Se pot introduce și valori zecimale.

Pot exista cazuri în care habitatele din anexa I se suprapun (de exemplu, bancuri de nisip într-un estuar). În aceste cazuri, introduceți suprafața fiecărui habitat (de exemplu, introduceți suprafața estuarului și dimensiunile bancurilor de nisip). În situațiile precum cea din exemplu, suprafața cumulată a habitatelor din anexa I poate fi mai mare decât suprafața sitului. În cazul în care considerați acest lucru imposibil, scădeți suprafața habitatului mai mic din suprafața habitatului mai mare.

A se nota: În situația în care trebuie să indicați că un habitat este considerat ca fiind candidat pentru introducere în sit, introduceți „-1” în câmpul „suprafață”.

Peșteri: În cazul peșterilor (8310, 8330), se poate introduce numărul acestora în cazul în care nu aveți la dispoziție o estimare a suprafeței.

Calitatea datelor: Indicați calitatea măsurătorilor în câmpul „calitatea datelor”. Indicați calitatea datelor în măsura posibilului: G = „Bună” (de exemplu, bazate pe studii); M = „Medie” (de exemplu, bazate pe date parțiale, extrapolate într-o oarecare măsură); P = „Slabă” (de exemplu, bazate pe estimări).

(ii)   Criterii de evaluare a sitului în privința unui anumit tip de habitat natural din anexa I (în conformitate cu secțiunea A din anexa III)

—   REPREZENTATIVITATEA = criteriul de la punctul A litera (a) din anexa III: gradul de reprezentativitate a tipului de habitat în cadrul sitului.

Criteriul de la punctul A litera (a) din anexa III trebuie asociat cu ghidul de interpretare a tipurilor de habitate din anexa I, acest ghid oferind definiția, cu indicarea speciilor caracteristice și cu alte elemente relevante. Gradul de reprezentativitate dă o idee despre „cât de tipic” este un tip de habitat. Dacă este cazul, această evaluare ar trebui să țină cont și de gradul de reprezentativitate a tipului de habitat în situl în chestiune, fie că este vorba despre un grup de tipuri de habitate sau de o anumită combinație de diferite tipuri de habitate.

Dacă nu există date de pe teren, și anume date cantitative pentru comparare, sau dacă măsurarea criteriului nu este fezabilă, atunci, pentru a ierarhiza situl respectiv, se folosește „cea mai bună expertiză”.

Trebuie folosit următorul sistem de ierarhizare:

A:

B:

C:

Mai mult, în toate cazurile în care un tip de habitat este prezent în situl respectiv într-o proporție nesemnificativă, el trebuie indicat în a patra categorie:

D:

Când în sit se găsesc doar tipuri de habitate din anexa I care au o valoare de conservare mică, introduceți caracterul „D” (prezență nesemnificativă). De exemplu, în cazul unei păduri foarte degradate, cu multe dintre speciile obișnuite lipsă, trebuie să introduceți „D”.

În cazul în care reprezentativitatea sitului pentru un anume habitat este clasificată ca „D: nesemnificativ”, nu mai este nevoie de nicio indicație pentru alte criterii de evaluare a acestui tip de habitat din respectivul sit. În aceste cazuri, criteriile „Suprafața relativă”, „Starea de conservare” și „Evaluarea globală” nu trebuie marcate.

—   SUPRAFAȚA RELATIVĂ = criteriul de la punctul A litera (b) din anexa III: raportul dintre suprafața sitului acoperită de tipul respectiv de habitat și suprafața totală de pe teritoriul național acoperită de respectivul habitat natural.

În principiu, pentru a face evaluarea criteriului de la punctul A litera (b) este nevoie de măsurarea suprafeței acoperite de tipul de habitat în sit și a suprafeței totale a teritoriului național acoperită de același tip de habitat. Deși acest lucru este evident, este foarte greu să se facă aceste măsurători, mai ales cele referitoare la suprafața națională.

Acest criteriu trebuie exprimat ca procentaj „p”. Indiferent dacă aceste două măsurători există sau pot fi obținute (procentajul putând fi apoi calculat) sau dacă rezultatul este o estimare conform celei mai bune expertize (ceea ce este cel mai probabil), evaluarea lui „p” pe intervale se face potrivit următorului model progresiv:

| A | : | 100 ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 ≥ p > 0 % |

A

:

100 ≥ p > 15 %

B

:

15 ≥ p > 2 %

C

:

2 ≥ p > 0 %

—   GRADUL DE CONSERVARE = criteriul de la punctul A litera (c) din anexa III: gradul de conservare a structurii și funcțiilor tipului respectiv de habitat natural și posibilitățile de regenerare ale acestuia.

Acest criteriu cuprinde următoarele trei subcriterii:

| (i) | gradul de conservare a structurii; |
| --- | --- |

(i)

gradul de conservare a structurii;

| (ii) | gradul de conservare a funcțiilor; |
| --- | --- |

(ii)

gradul de conservare a funcțiilor;

| (iii) | posibilitățile de regenerare. |
| --- | --- |

(iii)

posibilitățile de regenerare.

Cu toate că subcriteriile de mai sus pot fi evaluate separat, acestea trebuie totuși combinate în vederea satisfacerii cerințelor de selectare a siturilor propuse pe listele naționale, întrucât ele influențează tot procesul în mod complex și în interdependență.

(i)   Gradul de conservare a structurii

Acest subcriteriu trebuie relaționat cu ghidul de interpretare pentru habitatele din anexa I, pentru că acest ghid asigură o definiție, o listă de specii caracteristice și alte elemente relevante.

Prin compararea structurii unui anumit tip de habitat prezent în sit cu datele din ghidul de interpretare (și alte informații științifice importante) și chiar cu același tip de habitat prezent în alte situri, se poate stabili un sistem de ierarhizare ca cel de mai jos, folosind „cea mai bună expertiză”:

| I | : | structură excelentă; |
| --- | --- | --- |
| II | : | structură bine conservată; |
| III | : | structură medie sau parțial degradată. |

I

:

structură excelentă;

II

:

structură bine conservată;

III

:

structură medie sau parțial degradată.

În cazul în care se acordă calificativul „structură excelentă”, criteriul de la punctul A litera (c) trebuie să fie clasificat în întregime ca „A: conservare excelentă”, indiferent de calificativul celorlalte două subcriterii.

În cazurile în care tipul de habitat din situl respectiv nu are o structură excelentă, atunci evaluarea se continuă după celelalte două subcriterii.

(ii)   Gradul de conservare a funcțiilor

Definirea și măsurarea funcțiilor, precum și a stării de conservare a unui anumit tip de habitat dintr-un sit definit este dificilă, ca și realizarea unei evaluări independent de alte tipuri de habitate. Din acest motiv, trebuie să parafrazăm expresia „conservarea funcțiilor” cu perspectivele (capacitatea și probabilitatea) ca acest tip de habitat să-și mențină structura în viitor, date fiind, pe de o parte, influențele nefavorabile și, pe de altă parte, toate eforturile de conservare rezonabile care sunt posibile în mod normal.

| I | : | perspective excelente; |
| --- | --- | --- |
| II | : | perspective bune; |
| III | : | perspective moderate sau nefavorabile. |

I

:

perspective excelente;

II

:

perspective bune;

III

:

perspective moderate sau nefavorabile.

În cazurile în care subclasa „I: perspective excelente” sau „II: perspective bune” se combină cu „II: structură bine conservată” de la primul subcriteriu, criteriul de la punctul A litera (c) trebuie clasificat în totalitate ca „A: conservare excelentă”, respectiv „B: conservare bună”, indiferent de calificativul celui de-al treilea subcriteriu, care nu se mai ia în considerare.

În cazurile în care subclasa „III: perspective moderate sau nefavorabile” se combină cu calificativul „III: structură medie sau parțial degradată” de la primul subcriteriu, criteriul de la punctul A litera (c) trebuie clasificat în totalitate ca „C: conservare medie sau redusă”, indiferent de calificativul celui de-al treilea subcriteriu, care nu se mai ia în considerare.

(iii)   Posibilitățile de regenerare

Acest subcriteriu este folosit pentru evaluarea măsurii este posibilă regenerarea unui tip de habitat dintr-un sit.

Primul lucru care trebuie evaluat este fezabilitatea din punct de vedere științific: poate da starea actuală de cunoaștere un răspuns la întrebările „Ce este de făcut?” și „Cum să facem acest lucru?” Acest aspect implică o cunoaștere completă a structurii și funcțiilor tipului de habitat, a planurilor concrete de gestionare și a prescripțiilor necesare pentru regenerarea acestuia adică în vederea stabilizării sau creșterii procentului suprafeței acoperite de respectivul tip de habitat, a restabilirii structurii specifice și a funcțiilor necesare întreținerii pe termen lung a acestuia și menținerii sau revenirii la un stadiu de conservare corespunzător speciilor tipice din habitat.

A doua întrebare care se poate pune este dacă regenerarea sitului este rentabilă din punctul de vedere al conservării naturii. Evaluarea trebuie să ia în considerare gradul de amenințare și raritatea tipului de habitat.

Sistemul de ierarhizare, folosind „cea mai bună expertiză”, trebuie să fie următorul:

| I | : | regenerare ușoară; |
| --- | --- | --- |
| II | : | regenerare posibilă cu un efort mediu; |
| III | : | regenerare dificilă sau imposibilă. |

I

:

regenerare ușoară;

II

:

regenerare posibilă cu un efort mediu;

III

:

regenerare dificilă sau imposibilă.

Rezumat: se aplică în ierarhizării globale după cele trei subcriterii

A: conservare excelentă

B: conservare bună

C: conservare medie sau redusă

—   EVALUARE GLOBALĂ = criteriul de la punctul A litera (d) din anexa III: Evaluarea globală a importanței sitului pentru conservarea tipului de habitat natural respectiv.

Acest criteriu se referă la evaluarea globală a valorii sitului pentru conservarea tipului de habitat respectiv. Acest criteriu ar trebui folosit pentru a evalua criteriile anterioare în mod integrat și a lua în considerare ponderile diferite pe care le pot avea în cazul unui anume habitat. Se mai pot lua în calcul și alte aspecte privind evaluarea celor mai relevante elemente pentru a face o evaluare generală a influenței lor pozitive sau negative asupra conservării acelui tip de habitat. „Cele mai relevante” elemente pot varia de la un tip de habitat la altul. Ele pot include activitățile umane, atât din sit cât și din zonele învecinate, care ar putea să influențeze starea de conservare a tipului de habitat, proprietatea asupra terenului, statutul legal al sitului, relațiile ecologice dintre diferitele tipuri de habitat și specii etc.

„Cea mai bună expertiză” poate fi folosită pentru a face o evaluare globală, sistemul de ierarhizare fiind următorul:

A:

B:

C:

A se nota că formularul-tip este destinat evaluării stării de conservare a unui habitat sau a unei specii dintr-un anume sit, pe când evaluările conform articolului 17 au drept obiect starea generală a unei întregi regiuni biogeografice dintr-un stat membru. Termenul „stadiu de conservare” este definit la articolul 1 literele (e) și (i) din Directiva „Habitate” ca fiind starea generală a unui tip de habitat sau specie dintr-o regiune biogeografică. Acest stadiu de conservare este evaluat în mod regulat în cadrul rapoartelor întocmite la fiecare șase ani conform articolului 17 din Directiva „Habitate”. Evaluarea siturilor conform criteriilor stabilite în anexa III la Directiva „Habitate” include și o evaluare a „gradului de conservare” a unui tip de habitat sau a unei specii dintr-un anumit sit.

Figura 2

Exemple de date privitoare la tipurile de habitate prezente în sit și evaluarea sitului în ceea ce le privește (3.1)

| Tipurile de habitate din anexa I | Evaluarea sitului |
| --- | --- |
| Codul | PF | NP | Suprafață [ha] | Peșteri | Calitatea datelor | A|B|C|D | A|B|C |
| Reprezentativitate | Suprafață relativă | Conservare | Nivel global |
| 7130 | x | | 2 212,70 | | G | B | B | B | B |
| 8310 | | | 0 | 3 | P | C | C | C | C |
| 3150 | | | 921 | | G | A | C | B | C |
| 1110 | | | 1 700 | | P | C | A | A | B |

Tipurile de habitate din anexa I

Evaluarea sitului

Codul

PF

NP

Suprafață [ha]

Peșteri

Calitatea datelor

A|B|C|D

A|B|C

Reprezentativitate

Suprafață relativă

Conservare

Nivel global

7130

x

2 212,70

G

B

B

B

B

8310

0

3

P

C

C

C

C

3150

921

G

A

C

B

C

1110

1 700

P

C

A

A

B

Figura 3

Exemple de date privitoare la specii prevăzute la articolul 4 din Directiva „Păsări” sau enumerate în anexa II la Directiva „Habitate” și evaluarea sitului în ceea ce le privește (3.2)

| Specie | Populație în sit | Evaluarea sitului |
| --- | --- | --- |
| Grup | Cod | Denumire | S | NP | Tip | Dimensiune | Unit. | Cat. | Date quality | A|B|C|D | A|B|C |
| Min. | Max. | | C|R|V|P | G|M|P|DD | Pop. | Cons | Izol. | Global |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | w | 800 | 1 000 | I | | M | B | B | C | B |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | c | 1 500 | 1 500 | I | | P | A | B | A | B |
| P | 1903 | Liparis loeselii | | | p | 20 | 30 | I | | G | C | A | C | A |
| I | 1014 | Vertigo angustior | | | p | | | | R | DD | C | B | B | B |

Specie

Populație în sit

Evaluarea sitului

Grup

Cod

Denumire

S

NP

Tip

Dimensiune

Unit.

Cat.

Date quality

A|B|C|D

A|B|C

Min.

Max.

C|R|V|P

G|M|P|DD

Pop.

Cons

Izol.

Global

B

A038

Cygnus cygnus

w

800

1 000

I

M

B

B

C

B

B

A038

Cygnus cygnus

c

1 500

1 500

I

P

A

B

A

B

P

1903

Liparis loeselii

p

20

30

I

G

C

A

C

A

I

1014

Vertigo angustior

p

R

DD

C

B

B

B

3.2.   Specii prevăzute la articolul 4 din Directiva 2009/147/CE, specii enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE și evaluarea sitului în ceea ce le privește

(i)   Codul și denumirea speciei și date despre populație

Pentru fiecare sit în cauză, se introduc grupul, codul și denumirea științifică a tuturor speciilor de păsări relevante pentru articolul 4 alineatele (1) și (2) din Directiva 2009/147/CE și a tuturor speciilor de faună și floră cuprinse în anexa II la Directiva 92/43/CE ce se găsesc în acel sit și se indică populația din sit (a se vedea mai jos).

Grup: A = Amfibieni, B = Păsări, F = Pești, I = Nevertebrate, M = Mamifere, P = Plante, R = Reptile

Cod: Codul secvențial de patru caractere pentru fiecare specie poate fi găsit în portalul de referință.

Confidențialitate (S): A se indica aici dacă disponibilitatea publică a informațiilor introduse cu privire la o anumită specie poate dăuna conservării acesteia, de exemplu în cazul în care specia respectivă este colectată în mod ilegal, iar publicarea informațiilor furnizate în FT ar crește cu adevărat nivelul de pericol. Dacă acesta este cazul, introduceți „da” în acest câmp. În cazul în care o specie este marcată ca fiind confidențială, Comisia nu va face publică informația privind prezența speciei în sit din proprie inițiativă (de exemplu prin introducerea informației într-o bază de date publică sau în cadrul unui site pe internet). În cazul în care informația privind prezența unei specii într-o anumită zonă este deja disponibilă publicului, de exemplu prin intermediul internetului, marcarea speciei ca fiind confidențială nu poate fi considerată justificată.

Neprezența (NP) (opțional): În situațiile în care o specie datorită căreia un sit a fost desemnat inițial (de exemplu, care s-a aflat în trecut în sit) nu mai există în sit, se recomandă ferm indicarea acestui fapt prin introducerea caracterului „x” în coloana „NP” (sau eliminarea informațiilor privitoare la această specie din FT). Speciile care nu mai există în sit încă de la intrarea în vigoare a directivei, precum și „ocurențele istorice” nu trebuie menționate.

A se NOTA: O specie este considerată ca fiind dispărută din sit dacă, de exemplu, nu a mai fost văzut niciun exemplar pe o perioadă lungă de timp. Această perioadă de timp variază de la o specie la alta. O absență de câțiva ani a unei specii ușor de observat indică probabil dispariția acesteia, pe când absența de mai mulți ani a unei specii dificil de observat, precum briofitele sau unele insecte nu indică neapărat dispariția acesteia dacă nu există și alte schimbări în habitat.

Tipul: A se folosi următoarele categorii:

| Permanent (p) | : | se găsesc în sit pe tot parcursul anului (specii nemigratoare sau plante, populații rezidente ale unor specii migratoare) |
| --- | --- | --- |
| Reproductiv (r) | : | folosesc situl pentru creșterea puilor (de exemplu pentru împerechere, cuibărire). |
| Concentrație (c) | : | situl este folosit ca punct de trecere, spațiu de cuibărire, popas în cursul migrației sau pentru năpârlire în afara ariilor de împerechere, excluzând iernatul. |
| Iernat (w) | : | situl este folosit pe timpul iernii. |

Permanent (p)

:

se găsesc în sit pe tot parcursul anului (specii nemigratoare sau plante, populații rezidente ale unor specii migratoare)

Reproductiv (r)

:

folosesc situl pentru creșterea puilor (de exemplu pentru împerechere, cuibărire).

Concentrație (c)

:

situl este folosit ca punct de trecere, spațiu de cuibărire, popas în cursul migrației sau pentru năpârlire în afara ariilor de împerechere, excluzând iernatul.

Iernat (w)

:

situl este folosit pe timpul iernii.

În cazul în care o populație nerezidentă este prezentă în sit mai mult de un anotimp, aceste „tipuri de populații” trebuie menționate separat (a se vedea exemplul din figura 3). Exemplu: cum unele specii de faună, în special specii de păsări, sunt migratoare, situl poate fi important pentru diferitele aspecte ale ciclului lor de viață.

În cazul în care nu se pot introduce date pentru diferitele anotimpuri, se vor introduce date pentru cele mai importante câmpuri (fie iernat, fie concentrație).

Dimensiune: În ceea ce privește abundența, introduceți datele privind populația cunoscută, dacă sunt disponibile. În cazul în care se cunoaște dimensiunea populației, în ambele câmpuri („min.” și „max.”) se va introduce aceeași valoare. Acolo unde este mai adecvată introducerea unei plaje de valori, se vor introduce valorile estimate pentru nivelul minim (min.) și pentru cel maxim (max.) ale plajei de valori. Dacă nu se cunoaște această plajă de valori, dar există informații despre populația minimă sau despre cea maximă, se va face o estimare cu privire la valoarea lipsă a plajei. A se nota că valorile „min.” și „max.” trebuie să fie obținute din media pe mai mulți ani, nu din valori extreme.

În cazul în care nu se poate face nici măcar o estimare aproximativă a dimensiunii populației, introduceți tipul populației (de exemplu, permanentă), iar în câmpul „calitatea datelor” introduceți „DD” (date insuficiente). În acest caz, câmpurile privitoare la dimensiunea populației pot rămâne necompletate, completându-se în schimb categoriile de abundență [(C) comun, (R) rar, (V) foarte rar sau (P) prezent]. Populația din sit poate fi caracterizată mai amănunțit folosind câmpul „calitate și importanță” de la secțiunea 4.2, care scoate în evidență densitatea populației (aceasta poate fi, de exemplu, densă, dispersată sau izolată). Categoriile de abundență pot fi folosite în completarea dimensiunii populației.

A se nota: În situația în care trebuie să indicați că o specie este considerată ca fiind candidată pentru introducerea în sit, introduceți „– 1” în câmpul „dimensiune”.

Unitate: Indicați unitatea de măsură pentru valoarea populației în câmpul corespunzător. Unitățile de măsură recomandate sunt „indivizi” (= i) sau „perechi” (= p), acolo unde este posibil. Unde nu le puteți folosi, vă rugăm să folosiți cele mai precise unități de măsură disponibile în conformitate cu lista standardizată pentru unitățile de măsură și codurile populațiilor stabilită prin articolele 12 și 17 (a se vedea portalul de referință).

Categoria de abundență (Cat.): A se vedea explicația de la „dimensiune” – C = comun, R = rar, V = foarte rar, P = prezent – Acest câmp trebuie completat dacă datele sunt insuficiente (DD), neputându-se estima dimensiunea populației sau în completarea estimărilor cantitative privind dimensiunea populației.

Calitatea datelor: Indicați calitatea datelor folosind următorul cod: G = „Bună” (de exemplu, bazate pe studii); M = „Medie” (de exemplu, bazate pe date parțiale, extrapolate într-o oarecare măsură); P = „Slabă” (de exemplu, bazate pe estimări); DD = „Date insuficiente” (se recomandă folosirea acestui cod dacă nu se poate face nici măcar o estimare a dimensiunii populației).

(ii)   Criteriile de evaluare a sitului privind o anumită specie menționată la articolul 4 din Directiva 2009/147/CE și privind speciile menționate în anexa II la Directiva 92/43/CEE (în conformitate cu secțiunea B din anexa III)

—   POPULAȚIA = criteriul de la punctul B litera (a) din anexa III: Raportul dintre dimensiunea și densitatea populației din respectiva specie prezentă în sit și ale populației prezente pe teritoriul național

Acest criteriu are ca scop evaluarea dimensiunii și densității relative a populației în sit cu cea la nivel național.

Acest ultim aspect este, în general, dificil de evaluat. Măsura optimă ar fi un procentaj rezultat din raportul dintre populația din sit/populația de pe teritoriul național. La fel ca pentru criteriul de la punctul A litera (b), se poate apela la o estimare sau la un interval, după un model progresiv ca cel de mai jos:

| A | : | 100 % ≥ p > 15 %, |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 % ≥ p > 2 %, |
| C | : | 2 % ≥ p > 0 %. |

A

:

100 % ≥ p > 15 %,

B

:

15 % ≥ p > 2 %,

C

:

2 % ≥ p > 0 %.

În plus, în toate cazurile în care o populație din specia respectivă este prezentă în situl evaluat într-o proporție nesemnificativă, ea trebuie inclusă în a patra categorie:

D:

În cazul în care o specie este observată rar într-un sit, cum ar fi cazul unei specii eratice, această populație nu este considerată ca fiind semnificativă și trebuie clasificată ca „D”.

În cazul în care reprezentativitatea sitului pentru o anume populație este clasificată ca „D: nesemnificativ”, nu mai este nevoie de nicio indicație pentru celelalte criterii de evaluare a acestui tip de habitat din respectivul sit. În aceste cazuri, criteriile „Conservare”, „Izolare” și „Evaluare globală” nu trebuie marcate.

—   GRADUL DE CONSERVARE = criteriul de la punctul B litera (b) din anexa III: Gradul de conservare a caracteristicilor habitatului relevante pentru specia respectivă și posibilitățile de regenerare.

Acest criteriu cuprinde două subcriterii:

| (i) | gradul de conservare a caracteristicilor habitatului relevante pentru specie; |
| --- | --- |

(i)

gradul de conservare a caracteristicilor habitatului relevante pentru specie;

| (ii) | posibilitățile de regenerare. |
| --- | --- |

(ii)

posibilitățile de regenerare.

(i)   Gradul de conservare a caracteristicilor habitatului relevante pentru specie

Criteriul (i) presupune o evaluare globală a caracteristicilor habitatului în ceea ce privește cerințele biologice ale unei specii date. Caracteristicile legate de dinamica populației sunt printre cele mai adecvate pentru evaluarea speciilor, atât de animale, cât și de plante. Trebuie să se evalueze structura habitatului și unele caracteristici abiotice.

„Cea mai bună expertiză” se folosește pentru a ierarhiza acest criteriu astfel:

| I. | elemente în stare excelentă; |
| --- | --- |
| II. | elemente bine conservate; |
| III. | elemente în stare medie sau parțial degradată. |

I.

elemente în stare excelentă;

II.

elemente bine conservate;

III.

elemente în stare medie sau parțial degradată.

În cazurile în care se acordă subclasa „I: elemente în stare excelentă” sau „II: elemente bine conservate”, criteriul de la punctul B litera (b) ar trebui clasificat în totalitate ca „A: conservare excelentă”, respectiv „B: conservare bună”, indiferent de calificativul celorlalte subcriterii.

(ii)   posibilitățile de regenerare

În cazul acestui subcriteriu, care se ia în considerare doar dacă elementele sunt în stare medie sau parțial degradată, se folosește o abordare similară cu cea pentru criteriul de la punctul A litera (c) subpunctul (iii), adăugând o evaluare a viabilității populației analizate. Sistemul de ierarhizare la care s-ar ajunge este:

| I | : | regenerare ușoară; |
| --- | --- | --- |
| II | : | regenerare posibilă cu efort mediu; |
| III | : | regenerare dificilă sau imposibilă. |

I

:

regenerare ușoară;

II

:

regenerare posibilă cu efort mediu;

III

:

regenerare dificilă sau imposibilă.

Sinteză aplicată la clasificarea după cele două subcriterii

A. conservare excelentă

B conservare bună

C conservare medie sau redusă

—   IZOLARE = criteriul de la punctul B litera (c) din anexa III: gradul de izolare a populației prezente în sit față de aria de răspândire naturală a speciei.

Acest criteriu poate fi interpretat ca o măsură aproximativă a contribuției unei populații date la diversitatea genetică a speciilor, pe de o parte, și a fragilității acestei populații, pe de altă parte. Folosind o abordare simplistă, se poate spune că, pe măsură ce o populație este mai izolată față de răspândirea ei naturală, pe atât ea are o contribuție mai mare la diversitatea genetică a speciei. În consecință, termenul „izolare” trebuie considerat într-un context mai larg, aplicându-se în egală măsură endemicii propriu-zise, subspeciilor/varietăților/raselor și subpopulațiilor unei metapopulații. În acest context, trebuie folosită următoarea ierarhizare:

A:

B:

C:

—   GLOBAL = criteriul de la punctul B litera (d) din anexa III: evaluarea globală a importanței sitului pentru conservarea speciei respective

Acest criteriu se referă la evaluarea globală a valorii sitului pentru conservarea speciei respective. El poate fi folosit pentru a însuma criteriile anterioare și pentru a evalua alte caracteristici ale sitului considerate ca relevante pentru o specie dată. Aceste caracteristici pot varia de la o specie la alta și pot include activități umane din sit sau din zonele învecinate care ar putea influența starea de conservare a speciei, gestionarea terenurilor, protecția juridică a sitului, relațiile ecologice dintre diferitele tipuri de habitat și specie etc.

„Cea mai bună expertiză” poate fi utilizată la această evaluare globală, cu următorul sistem de ierarhizare:

A:

B:

C:

A se nota că formularul-tip este destinat evaluării stării de conservare a unui habitat sau a unei specii dintr-un anume sit, pe când evaluările conform articolului 17 au drept obiect starea generală a unei întregi regiuni biogeografice dintr-un stat membru. Termenul „stadiu de conservare” este definit în articolul 1 literele (e) și (i) din Directiva „Habitate” ca fiind starea generală a unui tip de habitat sau specie dintr-o regiune biogeografică. Acest stadiu de conservare este evaluat în mod regulat în cadrul rapoartelor întocmite la fiecare șase ani conform articolului 17 din Directiva „Habitate”. Evaluarea siturilor conform criteriilor stabilite în anexa III la Directiva „Habitate” include și o evaluare a „gradului de conservare” a unui tip de habitat sau a unei specii dintr-un anumit sit.

3.3.   Alte specii importante de floră și faună (opțional)

Toate celelalte specii de floră și faună care sunt importante pot fi introduse apoi, dacă sunt relevante pentru conservarea și gestionarea sitului, în conformitate cu următoarea procedură:

| — | Grup: Introduceți codul grupului de specii relevant (A = Amfibieni, B = Păsări, F = Pești, Fu = Fungi, I = Nevertebrate, L = Licheni, M = Mamifere, P = Plante, R = Reptile). |
| --- | --- |

—

Grup: Introduceți codul grupului de specii relevant (A = Amfibieni, B = Păsări, F = Pești, Fu = Fungi, I = Nevertebrate, L = Licheni, M = Mamifere, P = Plante, R = Reptile).

| — | Denumire și cod: Introduceți denumirea științifică a speciei. Pentru speciile de păsări din anexele IV și V se vor folosi, pe lângă denumirea științifică, și codurile speciilor din portalul de referință. |
| --- | --- |

—

Denumire și cod: Introduceți denumirea științifică a speciei. Pentru speciile de păsări din anexele IV și V se vor folosi, pe lângă denumirea științifică, și codurile speciilor din portalul de referință.

| — | Confidențialitate (S): A se indica aici dacă disponibilitatea publică a informațiilor introduse cu privire la o anumită specie poate dăuna conservării acesteia, de exemplu, în cazul în care specia respectivă este colectată în mod ilegal, iar publicarea informațiilor furnizate în FT ar crește cu adevărat nivelul de pericol. Dacă acesta este cazul, introduceți „da” în acest câmp. În cazul în care o specie este marcată ca fiind confidențială, Comisia nu va face publică informația privind prezența speciei în sit din proprie inițiativă (de exemplu, prin introducerea informației într-o bază de date publică sau în cadrul unui site pe internet). În cazul în care informația privind prezența unei specii într-o anumită zonă este deja disponibilă publicului, de exemplu prin publicații sau prin intermediul internetului, marcarea speciei ca fiind confidențială nu poate fi considerată justificată. |
| --- | --- |

—

Confidențialitate (S): A se indica aici dacă disponibilitatea publică a informațiilor introduse cu privire la o anumită specie poate dăuna conservării acesteia, de exemplu, în cazul în care specia respectivă este colectată în mod ilegal, iar publicarea informațiilor furnizate în FT ar crește cu adevărat nivelul de pericol. Dacă acesta este cazul, introduceți „da” în acest câmp. În cazul în care o specie este marcată ca fiind confidențială, Comisia nu va face publică informația privind prezența speciei în sit din proprie inițiativă (de exemplu, prin introducerea informației într-o bază de date publică sau în cadrul unui site pe internet). În cazul în care informația privind prezența unei specii într-o anumită zonă este deja disponibilă publicului, de exemplu prin publicații sau prin intermediul internetului, marcarea speciei ca fiind confidențială nu poate fi considerată justificată.

| — | Neprezența (NP) (opțional): În cazul în care o specie nu mai este prezentă în sit, acest lucru se poate indica prin introducerea caracterului „x” în coloana NP (sau prin eliminarea informațiilor privind specia respectivă din FT).
  A se nota: O specie este considerată ca fiind dispărută din sit dacă, de exemplu, nu a mai fost văzut niciun exemplar o perioadă lungă de timp. Această perioadă de timp variază de la o specie la alta. O absență de câțiva ani a unei specii ușor de observat indică probabil dispariția acesteia, pe când absența de mai mulți ani a unei specii dificil de observat, precum briofitele sau unele insecte nu indică neapărat dispariția acesteia dacă nu există și alte schimbări în habitat. |
| --- | --- |

—

Neprezența (NP) (opțional): În cazul în care o specie nu mai este prezentă în sit, acest lucru se poate indica prin introducerea caracterului „x” în coloana NP (sau prin eliminarea informațiilor privind specia respectivă din FT).

A se nota: O specie este considerată ca fiind dispărută din sit dacă, de exemplu, nu a mai fost văzut niciun exemplar o perioadă lungă de timp. Această perioadă de timp variază de la o specie la alta. O absență de câțiva ani a unei specii ușor de observat indică probabil dispariția acesteia, pe când absența de mai mulți ani a unei specii dificil de observat, precum briofitele sau unele insecte nu indică neapărat dispariția acesteia dacă nu există și alte schimbări în habitat.

| — | Dimensiune: a se completa cu informații privind dimensiunea populației. În cazul în care nu se cunoaște un număr exact, introduceți, dacă este posibil, o plajă de valori. Se vor introduce valorile estimate pentru nivelul minim (min.) și pentru cel maxim (max.) ale plajei de valori. Dacă nu se cunoaște această plajă de valori, dar există informații despre populația minimă sau despre cea maximă, se va face o estimare cu privire la valoarea lipsă a plajei. Indicați unitatea de măsură pentru valoarea populației în câmpul corespunzător. Unitățile de măsură sunt „perechi” (= p) sau „indivizi” (= i), acolo unde este posibil. Unde nu le puteți folosi, vă rugăm să folosiți lista standardizată pentru unitățile de măsură și codurile populațiilor stabilită prin articolul 17 (a se vedea portalul de referință). Dacă este nevoie, se pot folosi și alte unități de măsură decât cele menționate la articolul 17. |
| --- | --- |

—

Dimensiune: a se completa cu informații privind dimensiunea populației. În cazul în care nu se cunoaște un număr exact, introduceți, dacă este posibil, o plajă de valori. Se vor introduce valorile estimate pentru nivelul minim (min.) și pentru cel maxim (max.) ale plajei de valori. Dacă nu se cunoaște această plajă de valori, dar există informații despre populația minimă sau despre cea maximă, se va face o estimare cu privire la valoarea lipsă a plajei. Indicați unitatea de măsură pentru valoarea populației în câmpul corespunzător. Unitățile de măsură sunt „perechi” (= p) sau „indivizi” (= i), acolo unde este posibil. Unde nu le puteți folosi, vă rugăm să folosiți lista standardizată pentru unitățile de măsură și codurile populațiilor stabilită prin articolul 17 (a se vedea portalul de referință). Dacă este nevoie, se pot folosi și alte unități de măsură decât cele menționate la articolul 17.

| — | Categorie: Dacă nu există date cantitative, se indică doar dacă specia este comună (C), rară (R) sau foarte rară (V). Dacă nu există date numerice despre o populație, se indică doar prezența ei (P) (pentru un exemplu, a se vedea figura 4). |
| --- | --- |

—

Categorie: Dacă nu există date cantitative, se indică doar dacă specia este comună (C), rară (R) sau foarte rară (V). Dacă nu există date numerice despre o populație, se indică doar prezența ei (P) (pentru un exemplu, a se vedea figura 4).

Se indică motivul pentru care s-a inclus în listă fiecare specie, după următoarele categorii:

| — | „IV” pentru speciile din anexa IV la Directiva „Habitate”; |
| --- | --- |

—

„IV” pentru speciile din anexa IV la Directiva „Habitate”;

| — | „V” pentru speciile din anexa V la Directiva „Habitate”; |
| --- | --- |

—

„V” pentru speciile din anexa V la Directiva „Habitate”;

| — | „A” Lista roșie de date naționale; |
| --- | --- |

—

„A” Lista roșie de date naționale;

| — | „B” endemice; |
| --- | --- |

—

„B” endemice;

| — | „C” convenții internaționale (inclusiv cele de la Berna, Bonn și cea privind biodiversitatea); |
| --- | --- |

—

„C” convenții internaționale (inclusiv cele de la Berna, Bonn și cea privind biodiversitatea);

| — | „D” alte motive. |
| --- | --- |

—

„D” alte motive.

Se pot introduce mai multe categorii. Detaliile suplimentare asupra motivelor de includere în liste a speciilor individuale, în special în ceea ce privește punctul D, se pot da în secțiunea 4.2, care este un câmp cu conținut liber pentru descrierea calității și importanței sitului.

Trebuie folosite codurile denumirilor speciilor de păsări din anexele IV și V (a se vedea portalul de referință). Nu există nicio evaluare a sitului în ceea ce privește specia.

Figura 4

Exemple de date privitoare la alte specii (3.3)

| Specie | Populație în sit | Justificare |
| --- | --- | --- |
| Grup | Cod | Denumire | S | NP | Dimensiune | Unit. | Cat. | Specie din anexa | Alte categorii |
| Min. | Max. | | C|R|V|P | IV | V | A | B | C | D |
| P | | Acer heldreichii | | | 51 | 100 | I | | | | | x | | |
| P | | Accipter nisus | | | 2 | 4 | I | | | | | | | x |
| M | | Eptesicus serotinus | | | 150 | 200 | I | | x | | x | | | |
| I | | Ectemnius massiliensis | | | | | | R | | | | | | x |
| R | | Elaphe longissima | | | | | | C | x | | | | x | |
| P | | Campanula morettiana | | | | | | C | x | | x | | | |

Specie

Populație în sit

Justificare

Grup

Cod

Denumire

S

NP

Dimensiune

Unit.

Cat.

Specie din anexa

Alte categorii

Min.

Max.

C|R|V|P

IV

V

A

B

C

D

P

Acer heldreichii

51

100

I

x

P

Accipter nisus

2

4

I

x

M

Eptesicus serotinus

150

200

I

x

x

I

Ectemnius massiliensis

R

x

R

Elaphe longissima

C

x

x

P

Campanula morettiana

C

x

x

4.   DESCRIEREA SITULUI

4.1.   Caracteristicile generale ale sitului

Acest câmp oferă o „imagine generală” a sitului. Se rezumă caracteristicile generale ale sitului pornind de la indicarea împărțirii sitului pe clase mari de habitate, folosind cea mai bună expertiză pentru a estima acoperirea în procente (aceste clase de habitate sunt enumerate, însoțite de codurile aferente, în portalul de referință). Împreună, toate clasele de habitate trebuie să acopere situl în proporție de 100 % și să corespundă suprafeței totale a sitului. Este de așteptat ca informațiile din această secțiune să nu corespundă în toate situațiile cu informațiile date în secțiunea 3.1 (tipuri de habitate din anexa I) din cauza folosirii unor date din surse diferite.

„Alte caracteristici ale sitului”: Cele mai caracteristici trăsături geologice, geomorfologice și peisagistice trebuie descrise în câmpul cu conținut liber din secțiunea 4.1. Dacă este relevant, se indică tipurile dominante de vegetație. De asemenea, se menționează alte habitate neincluse în anexa I sau specii-țintă neincluse în anexe, dar importante pentru conservarea sitului. Dacă detalierea informațiilor pe clase de habitate este relevantă pentru conservarea sitului (dacă există păduri de tip „dehesas” sau podgorii, de exemplu), se va face acest lucru în această secțiune cu text liber. Informațiile despre zonele mici împădurite liniare și mozaicate (de exemplu, gard viu, bocage, șiruri de arbori) se cuprind tot în acest text.

4.2.   Calitate și importanță

Se introduce o informație generală privind calitatea și importanța sitului, având în vedere obiectivele de conservare ale directivei.

Zonele umede de importanță internațională care conțin în mod obișnuit mai mult de 20 000 de păsări de apă trebuie introduse aici.

Dacă o specie este cuprinsă în lista din secțiunea 3.3 cu justificarea D, se va prezenta aici motivul includerii.

4.3.   Pericole, presiuni și activități care afectează situl

Impacturile se referă la toate activitățile umane și procesele naturale care pot influența, pozitiv sau negativ, conservarea și gestionarea sitului. Este cunoscut faptul că un impact poate fi negativ pentru un habitat/o specie dintr-un sit și, în același timp, pozitiv pentru altul/alta. Cu toate acestea, obiectul acestui câmp este acela de a aduna informații generale despre cele mai importante amenințări, presiuni și activități care afectează situl și nu de a afla toate detaliile. Se vor include aici și amenințările, presiunile și activitățile din vecinătatea sitului, dacă acestea afectează integritatea sitului. Acest lucru depinde printre altele, de topografia locală, de dimensiunea și natura sitului și de tipul de activități umane. Informațiile cuprinse aici trebuie să reflecte situația cea mai recentă. Este cunoscut faptul că amenințările, presiunile și activitățile cu impact negativ pot fi contracarate prin măsuri de management. Prin urmare, informațiile privitoare la acestea trebuie citite și înțelese luând în calcul, de exemplu, și planurile de gestionare a sitului.

Lista validă de amenințări, presiuni și activități poate fi găsită pe portalul de referință. În cazul celor mai importante amenințări, presiuni și activități care afectează situl în sine, introduceți codul corespunzător categoriilor de nivel 3. Dacă nu sunt aplicabile categoriile de nivel 3, se pot folosi cele de nivel 2. Lista cu coduri este aceeași ca și în cazul raportării impacturilor și activităților în conformitate cu articolul 17 din Directiva „Habitate”.

Importanța relativă a unei amenințări, presiuni sau activități trebuie clasificată folosind trei categorii:

| H: | Importanță/impact semnificativ: | influență directă sau imediată semnificativă și/sau cu afectarea unei zone extinse |
| --- | --- | --- |
| M: | Importanță/impact mediu: | influență directă sau imediată medie, influență în general indirectă și/sau cu afectarea unei zone moderate/doar cu afectare regională |
| L: | Importanță/impact scăzut: | influență directă sau imediată scăzută, influență indirectă și/sau cu afectarea unei zone mici/doar cu afectare locală |

H:

Importanță/impact semnificativ:

influență directă sau imediată semnificativă și/sau cu afectarea unei zone extinse

M:

Importanță/impact mediu:

influență directă sau imediată medie, influență în general indirectă și/sau cu afectarea unei zone moderate/doar cu afectare regională

L:

Importanță/impact scăzut:

influență directă sau imediată scăzută, influență indirectă și/sau cu afectarea unei zone mici/doar cu afectare locală

Datele introduse cu clasificarea „H” se limitează la maximum cinci impacturi pozitive și cinci negative. Se va introduce în mod obligatoriu minimum un impact în fiecare tabel. În cazul în care nu sunt impacturi de introdus, marcați cu „x”. Nu există subclasificări ale unei categorii (fie aceasta H, M sau L). Numărul impacturilor și activităților cu importanță medie sau redusă introduse nu poate depăși 20. Se recomandă axarea pe cele mai importante impacturi și activități pentru sit.

Calificativul de poluare (opțional)

Deoarece poluarea poate avea efecte diverse în funcție de substanțele implicate, precum și surse destul de diferite, cum ar fi problema aportului de azot și fosfat în ecosistemele acvatice sau aportul de azot atmosferic în habitatele terestre oligotrofe, se poate aplica un calificativ suplimentar pentru tipul respectiv de poluare.

Se pot folosi următoarele calificative:

| N | : | Aport de azot |
| --- | --- | --- |
| P | : | Aport de fosfor/fosfat |
| A | : | Aport de acid/acidificare |

N

:

Aport de azot

P

:

Aport de fosfor/fosfat

A

:

Aport de acid/acidificare

| T | : | Substanțe chimice anorganice toxice |
| --- | --- | --- |
| O | : | Substanțe chimice organice toxice |
| X | : | Poluări mixte |

T

:

Substanțe chimice anorganice toxice

O

:

Substanțe chimice organice toxice

X

:

Poluări mixte

Calificativul interior/exterior

Se va indica dacă amenințarea, presiunea sau activitatea este exercitată/are loc în interiorul, în exteriorul sau și în interiorul, și în exteriorul sitului.

4.4.   Proprietate (opțional)

Se introduce o descriere generală a proprietății sitului, folosind clasele de proprietate puse la dispoziție. Se va estima proporția din suprafața sitului care se află în fiecare clasă de proprietate. A se folosi clasele de proprietate care corespund celor folosite în cadrul Bazei de date mondiale a ariilor protejate.

Proprietate publică:

| — | națională/federală: terenul aparține tuturor cetățenilor, fiind deținut de guvernul național/federal. |
| --- | --- |

—

națională/federală: terenul aparține tuturor cetățenilor, fiind deținut de guvernul național/federal.

| — | statală/regională: terenul aparține tuturor cetățenilor, fiind deținut de administrațiile publice naționale/federale. |
| --- | --- |

—

statală/regională: terenul aparține tuturor cetățenilor, fiind deținut de administrațiile publice naționale/federale.

| — | locală/municipală: terenul aparține tuturor cetățenilor, fiind deținut de autoritățile locale/municipale. |
| --- | --- |

—

locală/municipală: terenul aparține tuturor cetățenilor, fiind deținut de autoritățile locale/municipale.

Proprietate comună sau coproprietate: proprietate comună/coproprietate cu două sau mai multe entități implicate (de exemplu, publică și privată)

Privată: terenul nu se află în proprietate publică ci, de exemplu, în proprietatea unor ONG-uri, persoane sau companii.

4.5.   Documentație (opțional)

Dacă există, se evidențiază pentru fiecare sit publicațiile și/sau datele științifice relevante despre sit. Introducerea informațiilor se face conform convențiilor standard pentru indicarea referințelor științifice. Comunicările sau documentele nepublicate care fac referire la informațiile date în formularul de înregistrare se includ dacă sunt utile. În ceea ce privește legăturile către resursele on-line, nu uitați că, în general, URL-urile se modifică frecvent, așadar, evitați introducerea de URL-uri care riscă să se schimbe. Acest câmp poate fi folosit și pentru introducerea altor informații importante pentru documentarea sitului.

5.   STATUTUL DE PROTECȚIE AL SITULUI (OPȚIONAL)

5.1.   Statutul de protecție la nivel național și regional

Pentru fiecare stat membru, Agenția Europeană de Mediu pune la dispoziție o listă secvențială a tipurilor relevante de desemnare a conservării care beneficiază de protecție juridică, precum și definiția lor la nivel național/regional. Această listă poate fi consultată în cadrul portalului de referință. Trei liste de tipuri de protecție acoperă cele trei categorii de mai jos:

| A. | tipuri de desemnare folosite pentru a proteja fauna, flora, habitatele și peisajele (ultimele în măsura în care sunt relevante pentru conservarea florei, faunei și habitatului); |
| --- | --- |

A.

tipuri de desemnare folosite pentru a proteja fauna, flora, habitatele și peisajele (ultimele în măsura în care sunt relevante pentru conservarea florei, faunei și habitatului);

| B. | statute în conformitate cu acte cu putere de lege și acte administrative sectoriale, mai ales în silvicultură, care oferă o protecție semnificativă relevantă pentru conservarea florei, faunei sau habitatelor; |
| --- | --- |

B.

statute în conformitate cu acte cu putere de lege și acte administrative sectoriale, mai ales în silvicultură, care oferă o protecție semnificativă relevantă pentru conservarea florei, faunei sau habitatelor;

| C. | statute private care asigură o protecție durabilă a faunei, florei sau habitatelor. |
| --- | --- |

C.

statute private care asigură o protecție durabilă a faunei, florei sau habitatelor.

Tipurile de protecție sunt ierarhizate după gradul de strictețe al protecției, începând cu cel mai strict statut.

În cazul în care nu există un statut de protecție a sitului, este important să se indice acest fapt folosindu-se un cod național corespunzător situației „Fără statut de protecție”.

Pentru fiecare sit, se introduc codurile tipurilor corespunzătoare de desemnare, împreună cu procentajul de acoperire în sit a fiecărui tip de desemnare. Informațiile stocate în acest câmp se referă la diferitele tipuri de desemnare. Dacă, de exemplu, mai multe rezervații naturale de același fel sunt incluse în situl înregistrat, trebuie să se introducă și procentajul de suprafață totală acoperită de aceste rezervații.

Relația dintre ariile individuale desemnate și sit este înregistrată separat (a se vedea 5.2).

5.2.   Legătura sitului descris cu alte situri (situri învecinate și situri care aparțin altor tipuri de desemnări)

Această parte a formularului de înregistrare permite indicarea siturilor vecine sau a siturilor aparținând altor tipuri de desemnare, care se suprapun sau se învecinează unul cu altul. Relațiile reciproce dintre diferitele tipuri se stabilesc prin trimiteri reciproce. Toate relațiile posibile se codifică folosindu-se unul dintre următoarele simboluri:

| — | siturile coincid (se folosește codul „=”); |
| --- | --- |

—

siturile coincid (se folosește codul „=”);

| — | situl descris include complet un alt sit (se folosește codul „+”); |
| --- | --- |

—

situl descris include complet un alt sit (se folosește codul „+”);

| — | celălalt sit include situl descris complet (se folosește codul „–”); |
| --- | --- |

—

celălalt sit include situl descris complet (se folosește codul „–”);

| — | cele două situri se suprapun parțial (se folosește codul „*”). |
| --- | --- |

—

cele două situri se suprapun parțial (se folosește codul „*”).

Pe lângă aceste coduri, mai trebuie introdus procentul din sit care se suprapune peste celălalt sit.

| — | Siturile învecinate se indică prin „/”. |
| --- | --- |

—

Siturile învecinate se indică prin „/”.

În plus, formularul dă posibilitatea introducerii de tipuri de desemnări la nivel internațional: sit Ramsar, rezervație biogenetică, arie conform diplomei europene, sit conform Convenției de la Barcelona, Sit al Patrimoniului Mondial, sit OSPAR, sit HELCOM, sit conform Convenției de la București, zonă marină protejată și altele.

A se consemna desemnările naționale împreună cu numele sitului și cu tipul de relație (a se vedea mai sus) și procentajul de suprapunere cu situl descris.

5.3.   Desemnarea sitului

Se introduce sub formă de text liber orice aspect privind desemnarea sitului care nu este acoperit adecvat de codurile folosite în câmpurile privind codul de desemnare a sitului din secțiunea 5.1 sau 5.2.

6.   GESTIONAREA SITULUI

6.1.   Autoritatea responsabilă cu gestionarea sitului

Se vor introduce informații privitoare la autoritatea/autoritățile responsabile cu gestionarea sitului.

Se introduce complet cu nume, adresă, telefon/fax și e-mail ale autorității și/sau persoanei responsabile de gestionarea sitului.

Se poate introduce o referință completă pentru mai multe autorități.

6.2.   Planul de gestionare

Indicați dacă există sau nu un plan specific de gestionare a sitului sau dacă acesta este în curs de întocmire. Deși planurile de gestionare nu sunt o cerință a directivei, informațiile cuprinse de acestea sunt importante pentru înțelegerea instrumentelor folosite de statele membre pentru a gestiona propria rețea, precum și pentru a afla mai multe informații specifice, dacă este nevoie.

Dacă există un plan de gestionare, vă rugăm să indicați denumirea acestuia și să includeți o legătură către resursele relevante on-line (de exemplu, o legătură către site-ul pe internet al unui sistem național de informare). Nu uitați că, în general, URL-urile se modifică frecvent, așadar, evitați introducerea de URL-uri care riscă să se schimbe.

6.3.   Măsuri în vederea conservării (opțional)

În câmpul cu conținut liber se pot introduce informații privitoare la măsurile de conservare luate sau necesare în privința sitului.

7.   HARTA SITULUI

Disponibilitatea limitelor digitale georeferințiate este o condiție prealabilă pentru această versiune revizuită a formularului-tip. Informațiile relevante, de exemplu în scopuri statistice, vor fi obținute în combinație cu alte date spațiale digitale (date GIS). Prin urmare, comunicarea limitelor digitale georeferințiate ale siturilor este vitală.

Limitele siturilor trebuie extrase din hărți topografice publicate sau din seturi de date la o scară de 50 000 sau mai mare. Marja de eroare cartografică spațială nu poate fi mai mare de 1,0 mm la o scară de 1:50 000, adică echivalentul a 50 m pe teren dacă ar fi să comparăm cu originalul. Datele GIS trebuie să includă metadate în conformitate cu regulamentul privind metadatele INSPIRE în cea mai recentă versiune aprobată.

Identificatorul INSPIRE: Acesta este un identificator de obiect extern unic dintr-un sit protejat, care este publicat de organismul responsabil. Acest identificator este folosit de aplicațiile externe pentru a face trimiteri la obiectul spațial. Identificatorul INSPIRE va deveni obligatoriu odată cu intrarea în vigoare a regulamentului de punere în aplicare INSPIRE.

PDF: Un stat membru poate furniza, pe lângă limitele în format electronic, o hartă în format electronic care să respecte ISO 19005-1: Gestiunea documentelor – Format de fișier al documentului electronic pentru o conservare pe termen lung. Identificatorul sitului (codul sitului) și data creării hărții trebuie incluse în fișierul cu extensia „.pdf” în așa fel încât documentul să poată fi găsit în mod electronic după codul sitului și data creării (opțional).

Referință/referințe (opțional): aici se vor introduce referințele naționale din harta originală folosită la pentru digitalizarea limitelor electronice. Referința poate fi, de exemplu, numărul oficial (numerele oficiale) de identificare și denumirea hărții (hărților) topografice.

---

(1)  Cu excepția corectărilor minore ale paginii web, cum ar fi greșelile de ortografie și adaptările la cele mai recente standarde tehnice.

(2)  Excepție: se va folosi UK în loc de GB, pentru a menține codurile existente de identificare ale siturilor.

(3)  Majoritatea programelor informatice GIS dispun de opțiunea de a calcula în mod automat coordonatele centrului celui mai mare element din sit.

(4)  JO L 154, 21.6.2003, p. 1.

Apendice

Conținutul portalului de referință NATURA 2000

| 1. | Titlu: codul de țară ISO 3166
  Gestionat de: Organizația internațională de standardizare (ISO)
  Câmpul din FT: 1.2 |
| --- | --- |

1.

Titlu: codul de țară ISO 3166

Gestionat de: Organizația internațională de standardizare (ISO)

Câmpul din FT: 1.2

| 2. | Titlu: Lista SCI per regiune biogeografică
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpul din FT: 1.7 |
| --- | --- |

2.

Titlu: Lista SCI per regiune biogeografică

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpul din FT: 1.7

| 3. | Titlu: Vedere de ansamblu asupra definiției limitelor marine folosită de statele membre
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpul din FT: 2.3 |
| --- | --- |

3.

Titlu: Vedere de ansamblu asupra definiției limitelor marine folosită de statele membre

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpul din FT: 2.3

| 4. | Titlu: Regiunile NUTS, nivel 2
  Gestionat de: Eurostat
  Câmpul din FT: 2.5 |
| --- | --- |

4.

Titlu: Regiunile NUTS, nivel 2

Gestionat de: Eurostat

Câmpul din FT: 2.5

| 5. | Titlu: Regiunile biogeografice ale Europei
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpul din FT: 2.6 |
| --- | --- |

5.

Titlu: Regiunile biogeografice ale Europei

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpul din FT: 2.6

| 6. | Titlu: Lista codurilor pentru habitatelor din anexa I la Directiva 92/43/CEE
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpul din FT: 3.1 |
| --- | --- |

6.

Titlu: Lista codurilor pentru habitatelor din anexa I la Directiva 92/43/CEE

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpul din FT: 3.1

| 7. | Titlu: Codurile pentru grupurile relevante de specii, calitatea datelor, categoriile de abundență, categoria de motivație
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpurile din FT: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

7.

Titlu: Codurile pentru grupurile relevante de specii, calitatea datelor, categoriile de abundență, categoria de motivație

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpurile din FT: 3.2, 3.3

| 8. | Titlu: Lista codurilor pentru speciile de păsări care fac obiectul Directivei 2009/147/CE
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpurile din FT: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

8.

Titlu: Lista codurilor pentru speciile de păsări care fac obiectul Directivei 2009/147/CE

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpurile din FT: 3.2, 3.3

| 9. | Titlu: Lista codurilor pentru speciile de păsări care fac obiectul Directivei 92/43/CEE (anexele II, IV și V)
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpurile din FT: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

9.

Titlu: Lista codurilor pentru speciile de păsări care fac obiectul Directivei 92/43/CEE (anexele II, IV și V)

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpurile din FT: 3.2, 3.3

| 10. | Titlu: Lista unităților de măsură și a codurilor pentru populație (în conformitate cu articolul 17)
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpurile din FT: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

10.

Titlu: Lista unităților de măsură și a codurilor pentru populație (în conformitate cu articolul 17)

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpurile din FT: 3.2, 3.3

| 11. | Titlu: Clase de habitate pentru situri cu caracter general
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpul din FT: 4.1 |
| --- | --- |

11.

Titlu: Clase de habitate pentru situri cu caracter general

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpul din FT: 4.1

| 12. | Titlu: Lista de referință cu amenințări, presiuni și activități (în conformitate cu articolul 17)
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

  Câmpul din FT: 4.3 |
| --- | --- |

12.

Titlu: Lista de referință cu amenințări, presiuni și activități (în conformitate cu articolul 17)

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

Câmpul din FT: 4.3

| 13. | Titlu: Lista tipurilor relevante de desemnare în scopul conservării naturii care beneficiază de protecție juridică
  Gestionat de: Agenția Europeană de Mediu (AEM)
  Câmpul din FT: 5.1 |
| --- | --- |

13.

Titlu: Lista tipurilor relevante de desemnare în scopul conservării naturii care beneficiază de protecție juridică

Gestionat de: Agenția Europeană de Mediu (AEM)

Câmpul din FT: 5.1

| 14. | Titlu: ID INSPIRE
  Gestionat de: statele membre în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare INSPIRE
  Câmpul din FT: 7 |
| --- | --- |

14.

Titlu: ID INSPIRE

Gestionat de: statele membre în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare INSPIRE

Câmpul din FT: 7

| 15. | Titlu: Orientări tehnice și administrative pentru comunicarea datelor privind NATURA 2000 către Comisie
  Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1) |
| --- | --- |

15.

Titlu: Orientări tehnice și administrative pentru comunicarea datelor privind NATURA 2000 către Comisie

Gestionat de: DG Mediu și Agenția Europeană de Mediu (AEM) (1)

---

(1)  Referință gestionată de DG Mediu și Comitetul „Habitate”.

---

| 30.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/71

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 29 iulie 2011

privind modificarea Deciziei 2005/50/CE privind armonizarea spectrului în banda de frecvențe de 24 GHz în vederea utilizării pe durată limitată de către sistemele radar cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în Comunitate

[notificată cu numărul C(2011) 5444]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/485/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | La 7 noiembrie 2008, Comisia a acordat Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (CEPT) un mandat pentru efectuarea de studii tehnice privind sistemele radar cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în sprijinul verificării aprofundate prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Decizia 2005/50/CE a Comisiei (2) și pentru realizarea de studii de compatibilitate radio cu privire la posibile abordări alternative ale utilizării benzii de 24 GHz. |
| --- | --- |

(1)

La 7 noiembrie 2008, Comisia a acordat Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (CEPT) un mandat pentru efectuarea de studii tehnice privind sistemele radar cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în sprijinul verificării aprofundate prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Decizia 2005/50/CE a Comisiei (2) și pentru realizarea de studii de compatibilitate radio cu privire la posibile abordări alternative ale utilizării benzii de 24 GHz.

| (2) | Rapoartele CEPT cu numerele 36 și 37, prezentate în conformitate cu acest mandat, precum și verificarea aprofundată referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește benzile de 24 GHz și 79 GHz, efectuată conform Deciziei 2005/50/CE, indică faptul că data de referință 30 iunie 2013, prevăzută la articolul 2 alineatul (5) din respectiva decizie, este în continuare valabilă și că, având în vedere absența la momentul de față a influențelor prejudiciabile pentru alți utilizatori ai benzii de 24 GHz, nu este necesar ca această dată să fie avansată. |
| --- | --- |

(2)

Rapoartele CEPT cu numerele 36 și 37, prezentate în conformitate cu acest mandat, precum și verificarea aprofundată referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește benzile de 24 GHz și 79 GHz, efectuată conform Deciziei 2005/50/CE, indică faptul că data de referință 30 iunie 2013, prevăzută la articolul 2 alineatul (5) din respectiva decizie, este în continuare valabilă și că, având în vedere absența la momentul de față a influențelor prejudiciabile pentru alți utilizatori ai benzii de 24 GHz, nu este necesar ca această dată să fie avansată.

| (3) | S-au înregistrat progrese în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiei radarelor cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în banda de 79 GHz. Cu toate acestea, există indicii clare conform cărora integrarea aplicațiilor acestei tehnologii în producția de automobile nu va fi realizată în termenul stabilit pentru tehnologia cu rază scurtă de acțiune în banda de 24 GHz; de asemenea, ținând seama de timpul necesar pentru etapele de dezvoltare, integrare și testare, integrarea radarelor cu funcționare în banda de 79 GHz în automobile, care să permită distribuția pe piața de masă, va putea fi probabil realizată până în 2018 sau, cel mai devreme, cu câțiva ani înaintea acestei date. |
| --- | --- |

(3)

S-au înregistrat progrese în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiei radarelor cu rază scurtă de acțiune pentru automobile în banda de 79 GHz. Cu toate acestea, există indicii clare conform cărora integrarea aplicațiilor acestei tehnologii în producția de automobile nu va fi realizată în termenul stabilit pentru tehnologia cu rază scurtă de acțiune în banda de 24 GHz; de asemenea, ținând seama de timpul necesar pentru etapele de dezvoltare, integrare și testare, integrarea radarelor cu funcționare în banda de 79 GHz în automobile, care să permită distribuția pe piața de masă, va putea fi probabil realizată până în 2018 sau, cel mai devreme, cu câțiva ani înaintea acestei date.

| (4) | În plus, va fi necesară o perioadă suplimentară pentru a asigura tranziția de la tehnologia în banda de 24 GHz la cea în banda de 79 GHz pentru tipurile de automobile utilizând tehnologie în banda de 24 GHz care vor exista la apariția noilor tipuri de automobile echipate cu tehnologie în banda de 79 GHz. |
| --- | --- |

(4)

În plus, va fi necesară o perioadă suplimentară pentru a asigura tranziția de la tehnologia în banda de 24 GHz la cea în banda de 79 GHz pentru tipurile de automobile utilizând tehnologie în banda de 24 GHz care vor exista la apariția noilor tipuri de automobile echipate cu tehnologie în banda de 79 GHz.

| (5) | Este esențial să se asigure continuitatea producției actuale și viitoare de automobile echipate cu radare în banda de 24 GHz, având în vedere importanța acestora pentru siguranța traficului și necesitatea încurajării dezvoltării unor astfel de aplicații la cât mai multe dintre automobilele existente. Prin urmare, trebuie evitată discontinuitatea spectrului de frecvențe utilizabile pentru radare și este necesară găsirea unei soluții temporare pentru a asigura tranziția între 1 iulie 2013 și 1 ianuarie 2018. Pentru a permite existența unei perioade de tranziție suplimentare, data de 1 ianuarie 2018 trebuie să fie amânată cu patru ani pentru sistemele radar cu rază scurtă de acțiune montate pe automobilele pentru care a fost aprobată o cerere de omologare de tip înainte de 1 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

(5)

Este esențial să se asigure continuitatea producției actuale și viitoare de automobile echipate cu radare în banda de 24 GHz, având în vedere importanța acestora pentru siguranța traficului și necesitatea încurajării dezvoltării unor astfel de aplicații la cât mai multe dintre automobilele existente. Prin urmare, trebuie evitată discontinuitatea spectrului de frecvențe utilizabile pentru radare și este necesară găsirea unei soluții temporare pentru a asigura tranziția între 1 iulie 2013 și 1 ianuarie 2018. Pentru a permite existența unei perioade de tranziție suplimentare, data de 1 ianuarie 2018 trebuie să fie amânată cu patru ani pentru sistemele radar cu rază scurtă de acțiune montate pe automobilele pentru care a fost aprobată o cerere de omologare de tip înainte de 1 ianuarie 2018.

| (6) | Având în vedere protecția internațională acordată radioastronomiei, sateliților de explorare a Pământului și serviciilor pasive de cercetare spațială în banda 23,60-24 GHz și caracterul excepțional al desemnării acestei benzi pentru radare cu rază scurtă de acțiune prin Decizia 2005/50/CE, prelungirea acestei desemnări nu este o opțiune viabilă. În plus, banda 24-24,25 GHz a fost desemnată pentru scopuri industriale, științifice și medicale (banda ISM). |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere protecția internațională acordată radioastronomiei, sateliților de explorare a Pământului și serviciilor pasive de cercetare spațială în banda 23,60-24 GHz și caracterul excepțional al desemnării acestei benzi pentru radare cu rază scurtă de acțiune prin Decizia 2005/50/CE, prelungirea acestei desemnări nu este o opțiune viabilă. În plus, banda 24-24,25 GHz a fost desemnată pentru scopuri industriale, științifice și medicale (banda ISM).

| (7) | Studiile de compatibilitate efectuate de CEPT, inclusiv asupra unor sisteme militare, indică faptul că banda 24,25-27,50 GHz poate reprezenta o soluție alternativă fezabilă din punct de vedere tehnic. Banda de peste 26,50 GHz a fost identificată de către NATO ca bandă militară, planificată pentru sisteme fixe și mobile. |
| --- | --- |

(7)

Studiile de compatibilitate efectuate de CEPT, inclusiv asupra unor sisteme militare, indică faptul că banda 24,25-27,50 GHz poate reprezenta o soluție alternativă fezabilă din punct de vedere tehnic. Banda de peste 26,50 GHz a fost identificată de către NATO ca bandă militară, planificată pentru sisteme fixe și mobile.

| (8) | Pragul unei rate de penetrare de 7 % impus prin Decizia 2005/50/CE trebuie menținut, deoarece nu există nicio indicație potrivit căreia această limită va fi depășită înainte de trecerea la banda de 79 GHz și pentru a sublinia faptul că banda de 24 GHz rămâne o soluție tranzitorie. |
| --- | --- |

(8)

Pragul unei rate de penetrare de 7 % impus prin Decizia 2005/50/CE trebuie menținut, deoarece nu există nicio indicație potrivit căreia această limită va fi depășită înainte de trecerea la banda de 79 GHz și pentru a sublinia faptul că banda de 24 GHz rămâne o soluție tranzitorie.

| (9) | Comisia, asistată de statele membre, trebuie să continue monitorizarea aplicării prezentei decizii, în special în ceea ce privește pragul limită și absența unor interferențe prejudiciabile pentru alți utilizatori ai acestei benzi sau ai benzilor învecinate, indiferent dacă pragul de 7 % este depășit sau nu. |
| --- | --- |

(9)

Comisia, asistată de statele membre, trebuie să continue monitorizarea aplicării prezentei decizii, în special în ceea ce privește pragul limită și absența unor interferențe prejudiciabile pentru alți utilizatori ai acestei benzi sau ai benzilor învecinate, indiferent dacă pragul de 7 % este depășit sau nu.

| (10) | Prin urmare, Decizia 2005/50/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Decizia 2005/50/CE trebuie modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul radio, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul radio,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2005/50/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:






  „5. | «date de referință» înseamnă 30 iunie 2013 pentru frecvențele cuprinse între 21,65 și 24,25 GHz și 1 ianuarie 2018 pentru frecvențele cuprinse între 24,25 și 26,65 GHz;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.

«date de referință» înseamnă 30 iunie 2013 pentru frecvențele cuprinse între 21,65 și 24,25 GHz și 1 ianuarie 2018 pentru frecvențele cuprinse între 24,25 și 26,65 GHz;”.

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | la al doilea paragraf, cuvintele „data de referință” se înlocuiesc cu cuvintele „datele de referință”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

la al doilea paragraf, cuvintele „data de referință” se înlocuiesc cu cuvintele „datele de referință”;

| (b) | la al treilea paragraf, cuvintele „această dată” se înlocuiesc cu cuvintele „aceste date” și cuvintele „acestei date” se înlocuiesc cu cuvintele „acestor date”; |
| --- | --- |

(b)

la al treilea paragraf, cuvintele „această dată” se înlocuiesc cu cuvintele „aceste date” și cuvintele „acestei date” se înlocuiesc cu cuvintele „acestor date”;

| (c) | după al treilea paragraf, se adaugă următorul paragraf:
  „Cu toate acestea, data de 1 ianuarie 2018 se amână cu patru ani pentru sistemele radar cu rază scurtă de acțiune montate pe autovehicule pentru care s-a depus o cerere de omologare de tip în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care a fost aprobată înainte de 1 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

(c)

după al treilea paragraf, se adaugă următorul paragraf:

„Cu toate acestea, data de 1 ianuarie 2018 se amână cu patru ani pentru sistemele radar cu rază scurtă de acțiune montate pe autovehicule pentru care s-a depus o cerere de omologare de tip în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care a fost aprobată înainte de 1 ianuarie 2018.

| 3. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1) litera (d), cuvintele „data de referință” se înlocuiesc cu cuvintele „datele de referință”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1) litera (d), cuvintele „data de referință” se înlocuiesc cu cuvintele „datele de referință”;

| (b) | alineatele (2) și (3) se elimină; |
| --- | --- |

(b)

alineatele (2) și (3) se elimină;

| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   statele membre sprijină Comisia la efectuarea verificărilor prevăzute la alineatul (1), asigurând condițiile ca informațiile necesare să fie culese și furnizate Comisiei la timp, în special informațiile prevăzute în anexă.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   statele membre sprijină Comisia la efectuarea verificărilor prevăzute la alineatul (1), asigurând condițiile ca informațiile necesare să fie culese și furnizate Comisiei la timp, în special informațiile prevăzute în anexă.”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2011.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 21, 25.1.2005, p. 15.

2

(3)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.”

3

---