# Úradný vestník L 235/2011

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2011.235.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 235 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5410. septembra 2011 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2011.235.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 235

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5410. septembra 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2011/526/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 29. septembra 2010 o štátnej pomoci C 32/09 (ex NN 50/09), ktorú poskytlo Nemecko na reštrukturalizáciu Sparkasse KölnBonn
  [oznámené pod číslom K(2010) 6470]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/527/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 26. januára 2011 o štátnej pomoci Nemecka C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) Zákon o dani z príjmu právnických osôb (KStG), schéma o prevode daňových strát (Sanierungsklausel)
  [oznámené pod číslom K(2011) 275]

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2011/528/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 8. marca 2011 o štátnej pomoci vo veci C 24/09 (ex N 446/08) – Štátna pomoc pre energeticky náročné podniky, zákon o ekoenergii, Rakúsko
  [oznámené pod číslom K(2011) 1363]

   (
  1
  ) | 42 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2011/526/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 29. septembra 2010 o štátnej pomoci C 32/09 (ex NN 50/09), ktorú poskytlo Nemecko na reštrukturalizáciu Sparkasse KölnBonn
  [oznámené pod číslom K(2010) 6470]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 6470]

1

1

2011/527/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 26. januára 2011 o štátnej pomoci Nemecka C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) Zákon o dani z príjmu právnických osôb (KStG), schéma o prevode daňových strát (Sanierungsklausel)
  [oznámené pod číslom K(2011) 275]

   (
  1
  )

Sanierungsklausel

[oznámené pod číslom K(2011) 275]

1

26

2011/528/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 8. marca 2011 o štátnej pomoci vo veci C 24/09 (ex N 446/08) – Štátna pomoc pre energeticky náročné podniky, zákon o ekoenergii, Rakúsko
  [oznámené pod číslom K(2011) 1363]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2011) 1363]

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 10.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 235/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 29. septembra 2010

o štátnej pomoci C 32/09 (ex NN 50/09), ktorú poskytlo Nemecko na reštrukturalizáciu Sparkasse KölnBonn

[oznámené pod číslom K(2010) 6470]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/526/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní členských štátov a ostatných zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Nemecko oznámilo opatrenia 21. októbra 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nemecko oznámilo opatrenia 21. októbra 2009.

| (2) | Komisia v rozhodnutí zo 4. novembra 2009 (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) dospela k predbežnému záveru, že rekapitalizačné opatrenia sporiteľne Sparkasse KölnBonn (ďalej len „banka“) predstavujú štátnu pomoc, a vyslovila pochybnosti, či sa opatrenia poskytnuté v prospech Sparkasse KölnBonn môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Komisia ďalej požiadala nemecké orgány, aby predložili plán reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(2)

Komisia v rozhodnutí zo 4. novembra 2009 (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) dospela k predbežnému záveru, že rekapitalizačné opatrenia sporiteľne Sparkasse KölnBonn (ďalej len „banka“) predstavujú štátnu pomoc, a vyslovila pochybnosti, či sa opatrenia poskytnuté v prospech Sparkasse KölnBonn môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Komisia ďalej požiadala nemecké orgány, aby predložili plán reštrukturalizácie.

| (3) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie6. januára 2010 a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie6. januára 2010 a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky.

| (4) | Nemecko predložilo 11. februára 2010 plán reštrukturalizácie, ktorý bol v období od decembra 2009 do septembra 2010 prediskutovaný na viacerých stretnutiach a telekonferenciách. |
| --- | --- |

(4)

Nemecko predložilo 11. februára 2010 plán reštrukturalizácie, ktorý bol v období od decembra 2009 do septembra 2010 prediskutovaný na viacerých stretnutiach a telekonferenciách.

| (5) | Nemecko predložilo k plánu reštrukturalizácie ďalšie informácie a aktualizácie 15. januára, 10., 12. a 24. februára, 10. a 26. marca, 21. a 28. mája, 8. a 11. júna, 23. júla a 10. a 23. augusta 2010. Konečná verzia plánu reštrukturalizácie bola predložená 1. septembra 2010. |
| --- | --- |

(5)

Nemecko predložilo k plánu reštrukturalizácie ďalšie informácie a aktualizácie 15. januára, 10., 12. a 24. februára, 10. a 26. marca, 21. a 28. mája, 8. a 11. júna, 23. júla a 10. a 23. augusta 2010. Konečná verzia plánu reštrukturalizácie bola predložená 1. septembra 2010.

2.   OPIS PRÍJEMCU

| (6) | Sparkasse KölnBonn je nemecká sporiteľňa. Vo svojej súčasnej forme bola zriadená v roku 2005 na základe fúzie Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, ktorých vlastníkmi („Träger“, zodpovedné verejné inštitúcie, ďalej len „vlastník“) boli mestá Kolín a Bonn v uvedenom poradí. Mesto Kolín nepriamo vlastní v novej banke podiel vo výške 70 %, mesto Bonn podiel vo výške 30 %. Po tejto fúzii úlohu vlastníka Sparkasse KölnBonn vykonáva združenie Zweckverband Sparkasse KölnBonn (ďalej len „Zweckverband“). Združenie Zweckverband – zriadené podľa verejného práva – je združenie na osobitný účel. Jedinými účastníkmi Zweckverband sú mestá Kolín (70 %) a Bonn (30 %). |
| --- | --- |

(6)

Sparkasse KölnBonn je nemecká sporiteľňa. Vo svojej súčasnej forme bola zriadená v roku 2005 na základe fúzie Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, ktorých vlastníkmi („Träger“, zodpovedné verejné inštitúcie, ďalej len „vlastník“) boli mestá Kolín a Bonn v uvedenom poradí. Mesto Kolín nepriamo vlastní v novej banke podiel vo výške 70 %, mesto Bonn podiel vo výške 30 %. Po tejto fúzii úlohu vlastníka Sparkasse KölnBonn vykonáva združenie Zweckverband Sparkasse KölnBonn (ďalej len „Zweckverband“). Združenie Zweckverband – zriadené podľa verejného práva – je združenie na osobitný účel. Jedinými účastníkmi Zweckverband sú mestá Kolín (70 %) a Bonn (30 %).

| (7) | Na konci roka 2008 bola Sparkasse KölnBonn druhou najväčšou sporiteľňou v Nemecku s bilančnou sumou 31 miliárd EUR. V tom čase mala Sparkasse KölnBonn rating Aa2 ratingovej agentúry Moody’s. Ten sa 15. marca 2010 zmenil na A1. |
| --- | --- |

(7)

Na konci roka 2008 bola Sparkasse KölnBonn druhou najväčšou sporiteľňou v Nemecku s bilančnou sumou 31 miliárd EUR. V tom čase mala Sparkasse KölnBonn rating Aa2 ratingovej agentúry Moody’s. Ten sa 15. marca 2010 zmenil na A1.

| (8) | Sparkasse KölnBonn poskytuje bankové služby retailovým klientom (Privatkundengeschäft) a firemným klientom (Firmenkundengeschäft). Banka pôsobí v oblasti financovania projektov a na kapitálových trhoch (Kapitalmarktgeschäft), ako aj v iných finančných činnostiach, ako je správa investičného majetku, pričom sa zameriava na regionálnu úroveň. |
| --- | --- |

(8)

Sparkasse KölnBonn poskytuje bankové služby retailovým klientom (Privatkundengeschäft) a firemným klientom (Firmenkundengeschäft). Banka pôsobí v oblasti financovania projektov a na kapitálových trhoch (Kapitalmarktgeschäft), ako aj v iných finančných činnostiach, ako je správa investičného majetku, pričom sa zameriava na regionálnu úroveň.

| (9) | Banka pôsobí len v regióne Kolín – Bonn, kde jej trhový podiel predstavoval v roku 2008 približne [30 – 35] (3) % na vkladoch privátnych klientov, približne [20 – 25] % na úveroch privátnym klientom a [15 – 20] % na úveroch firemným klientom (4). |
| --- | --- |

(9)

Banka pôsobí len v regióne Kolín – Bonn, kde jej trhový podiel predstavoval v roku 2008 približne [30 – 35] (3) % na vkladoch privátnych klientov, približne [20 – 25] % na úveroch privátnym klientom a [15 – 20] % na úveroch firemným klientom (4).

3.   OPATRENIA POMOCI

| (10) | Kapitál Sparkasse KölnBonn bol zvýšený celkovo o 650 miliónov EUR:






  i) | vydaním podielových listov (Genussrechte) na konci roka 2008 a |
| --- | --- | --- |

(10)

Kapitál Sparkasse KölnBonn bol zvýšený celkovo o 650 miliónov EUR:

i)

vydaním podielových listov (Genussrechte) na konci roka 2008 a

| ii) | vkladmi tichých spoločníkov (Stille Einlage) na začiatku roka 2009. |
| --- | --- |

ii)

vkladmi tichých spoločníkov (Stille Einlage) na začiatku roka 2009.

3.1.   Podielové listy (Genussrechte)

| (11) | Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (ďalej len „Förderungsgesellschaft“) upísala v decembri 2008 v Sparkasse KölnBonn podielové listy v nominálnej výške 300 miliónov EUR, a to v dvoch tranžiach po 150 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(11)

Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (ďalej len „Förderungsgesellschaft“) upísala v decembri 2008 v Sparkasse KölnBonn podielové listy v nominálnej výške 300 miliónov EUR, a to v dvoch tranžiach po 150 miliónov EUR.

| (12) | Förderungsgesellschaft je dcérska spoločnosť združenia Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Združenie sporiteľní Porýnia – „RSGV“) v jeho úplnom vlastníctve. RSGV je združenie všetkých sporiteľní a ich verejných vlastníkov usadených v Porýní, zriadené podľa verejného práva („Körperschaft des öffentlichen Rechts“), a zastupuje sporiteľne a ich (verejných) vlastníkov. Cieľom Förderungsgesellschaft je podľa jej stanov podpora sporiteľní, ktoré patria do RSGV. Förderungsgesellschaft môže prispievať ku kapitálu sporiteľní jedine na účel rozvoja ďalších úverových činností a možno mu poskytovať úvery. |
| --- | --- |

(12)

Förderungsgesellschaft je dcérska spoločnosť združenia Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Združenie sporiteľní Porýnia – „RSGV“) v jeho úplnom vlastníctve. RSGV je združenie všetkých sporiteľní a ich verejných vlastníkov usadených v Porýní, zriadené podľa verejného práva („Körperschaft des öffentlichen Rechts“), a zastupuje sporiteľne a ich (verejných) vlastníkov. Cieľom Förderungsgesellschaft je podľa jej stanov podpora sporiteľní, ktoré patria do RSGV. Förderungsgesellschaft môže prispievať ku kapitálu sporiteľní jedine na účel rozvoja ďalších úverových činností a možno mu poskytovať úvery.

| (13) | Výnos podielových listov je 8 %. Platnosť podielových listov je do 31. decembra 2013. Podielové listy predstavujú z hľadiska regulácie kapitál pásma Tier-2. |
| --- | --- |

(13)

Výnos podielových listov je 8 %. Platnosť podielových listov je do 31. decembra 2013. Podielové listy predstavujú z hľadiska regulácie kapitál pásma Tier-2.

| (14) | Podielové listy sa podieľajú na ročných stratách proporcionálne k celkovej výške vlastného imania určeného na prevzatie strát. S podielovými listami je spojený prenos platieb z minulých rokov vo výške [...], t. j. nevyplatené platby z podielových listov musia byť vyplatené do [2 – 6] rokov po čase splatnosti. To isté sa vzťahuje na platby na dorovnanie nominálnej hodnoty podielových listov, ak je znížená v dôsledku prevzatia strát. |
| --- | --- |

(14)

Podielové listy sa podieľajú na ročných stratách proporcionálne k celkovej výške vlastného imania určeného na prevzatie strát. S podielovými listami je spojený prenos platieb z minulých rokov vo výške [...], t. j. nevyplatené platby z podielových listov musia byť vyplatené do [2 – 6] rokov po čase splatnosti. To isté sa vzťahuje na platby na dorovnanie nominálnej hodnoty podielových listov, ak je znížená v dôsledku prevzatia strát.

| (15) | Förderungsgesellschaft prijal na financovanie podielových listov dva úvery od [...]. Tieto úvery sú počas životnosti podielových listov úročené fixnou sadzbou [4 – 5] %. Vo vzťahu k [...] ručenie za úver poskytuje združenie RSGV, ktoré dostane od Förderungsgesellschaft províziu za ručenie vo výške [1,8 – 2,5] %. |
| --- | --- |

(15)

Förderungsgesellschaft prijal na financovanie podielových listov dva úvery od [...]. Tieto úvery sú počas životnosti podielových listov úročené fixnou sadzbou [4 – 5] %. Vo vzťahu k [...] ručenie za úver poskytuje združenie RSGV, ktoré dostane od Förderungsgesellschaft províziu za ručenie vo výške [1,8 – 2,5] %.

3.2.   Vklady tichých spoločníkov

| (16) | Sparkasse KölnBonn a Zweckverband uzatvorili 2. januára 2009 a 27. februára 2009 zmluvy o vkladoch tichých spoločníkov, pričom sa zriadilo Stille Gesellschaft na celkovú sumu 350 miliónov EUR vyplatenú v dvoch tranžiach, a to 2. januára vo výške 300 miliónov EUR a 1. apríla 2009 vo výške 50 miliónov EUR. Vklad tichých spoločníkov je prostriedok, ktorým investor nezíska hlasovacie práva, ale dostane odmenu. Tento nástroj je trvalý a uznávaný ako vlastný kapitál pásma Tier-1. Vklady tichých spoločníkov drží Zweckverband. |
| --- | --- |

(16)

Sparkasse KölnBonn a Zweckverband uzatvorili 2. januára 2009 a 27. februára 2009 zmluvy o vkladoch tichých spoločníkov, pričom sa zriadilo Stille Gesellschaft na celkovú sumu 350 miliónov EUR vyplatenú v dvoch tranžiach, a to 2. januára vo výške 300 miliónov EUR a 1. apríla 2009 vo výške 50 miliónov EUR. Vklad tichých spoločníkov je prostriedok, ktorým investor nezíska hlasovacie práva, ale dostane odmenu. Tento nástroj je trvalý a uznávaný ako vlastný kapitál pásma Tier-1. Vklady tichých spoločníkov drží Zweckverband.

| (17) | Na financovanie vkladov tichých spoločníkov si Zweckverband zobral na prvú tranžu úver vo výške 300 miliónov EUR. Päťdesiat percent tohto úveru poskytol [...] a zostávajúcich päťdesiat percent [...]. Odmena za úver, ktorý spláca Zweckverband, predstavuje 12-mesačnú sadzbu EURIBOR plus [0,7 – 1,1] %. Druhá tranža vo výške 50 miliónov EUR bola refinancovaná s použitím úveru od [...], za ktorý sa platí sadzba EURIBOR plus [0,7 – 1,1] %. Hoci Kolín ani Bonn neposkytujú žiadnu konkrétnu záruku, obe mestá majú zo zákona neobmedzenú zodpovednosť za všetky záväzky Zweckverband v súlade so zakladajúcim dokumentom Zweckverband. |
| --- | --- |

(17)

Na financovanie vkladov tichých spoločníkov si Zweckverband zobral na prvú tranžu úver vo výške 300 miliónov EUR. Päťdesiat percent tohto úveru poskytol [...] a zostávajúcich päťdesiat percent [...]. Odmena za úver, ktorý spláca Zweckverband, predstavuje 12-mesačnú sadzbu EURIBOR plus [0,7 – 1,1] %. Druhá tranža vo výške 50 miliónov EUR bola refinancovaná s použitím úveru od [...], za ktorý sa platí sadzba EURIBOR plus [0,7 – 1,1] %. Hoci Kolín ani Bonn neposkytujú žiadnu konkrétnu záruku, obe mestá majú zo zákona neobmedzenú zodpovednosť za všetky záväzky Zweckverband v súlade so zakladajúcim dokumentom Zweckverband.

| (18) | Odmena, ktorú Sparkasse KölnBonn platí za vklady tichých spoločníkov, je 12-mesačná sadzba EURIBOR plus 7,25 %. Táto odmena bola stanovená v súlade so stanoviskom Deutsche Bank k primeranosti. Vyplatenie odmeny je podmienené bilančným ziskom, a ak Sparkasse KölnBonn nevykáže za daný rok zisk, tak sa odmena nevypláca. Platba je zrušená, ak v čase jej splatnosti je ukazovateľ kapitálovej primeranosti nižší ako 9 % a ak by platba viedla k strate za príslušný účtovný rok alebo k zvýšeniu straty. V prípade odkladu platby neexistuje povinnosť prenášať platbu nevyplatenej sumy na neskôr. Okrem toho bilančné straty vstupujú do vkladov tichých spoločníkov pomerne k celkovému kapitálu absorbujúcemu straty. |
| --- | --- |

(18)

Odmena, ktorú Sparkasse KölnBonn platí za vklady tichých spoločníkov, je 12-mesačná sadzba EURIBOR plus 7,25 %. Táto odmena bola stanovená v súlade so stanoviskom Deutsche Bank k primeranosti. Vyplatenie odmeny je podmienené bilančným ziskom, a ak Sparkasse KölnBonn nevykáže za daný rok zisk, tak sa odmena nevypláca. Platba je zrušená, ak v čase jej splatnosti je ukazovateľ kapitálovej primeranosti nižší ako 9 % a ak by platba viedla k strate za príslušný účtovný rok alebo k zvýšeniu straty. V prípade odkladu platby neexistuje povinnosť prenášať platbu nevyplatenej sumy na neskôr. Okrem toho bilančné straty vstupujú do vkladov tichých spoločníkov pomerne k celkovému kapitálu absorbujúcemu straty.

4.   PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE

| (19) | Podľa plánu reštrukturalizácie sa Sparkasse KölnBonn bude zameriavať na svoj obchodný model regionálnej sporiteľne vyplývajúci zo stanov. Banka sa bude sústreďovať na poskytovanie obvyklých retailových bankových služieb svojim tradičným segmentom klientov, ktorými sú privátni klienti a malé a stredné podniky, a vzdá sa iných činností, ako je obchodovanie s vlastnými prostriedkami banky alebo investovanie do štruktúrovaných produktov, a zbaví sa dcérskych spoločností, ktorých predmet podnikania nesúvisí s predmetom podnikania banky. Banka ďalej významne zníži svoje administratívne výdavky. |
| --- | --- |

(19)

Podľa plánu reštrukturalizácie sa Sparkasse KölnBonn bude zameriavať na svoj obchodný model regionálnej sporiteľne vyplývajúci zo stanov. Banka sa bude sústreďovať na poskytovanie obvyklých retailových bankových služieb svojim tradičným segmentom klientov, ktorými sú privátni klienti a malé a stredné podniky, a vzdá sa iných činností, ako je obchodovanie s vlastnými prostriedkami banky alebo investovanie do štruktúrovaných produktov, a zbaví sa dcérskych spoločností, ktorých predmet podnikania nesúvisí s predmetom podnikania banky. Banka ďalej významne zníži svoje administratívne výdavky.

4.1.   Opis plánu reštrukturalizácie

| (20) | Sparkasse KölnBonn sa bude zameriavať na služby klientom usadeným v regióne Kolín – Bonn v segmentoch privátni klienti, privátne bankovníctvo, malé a stredné podniky a firemní a inštitucionálni klienti. Banka sa sústredí na firemných klientov s ročným obratom nižším ako 250 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(20)

Sparkasse KölnBonn sa bude zameriavať na služby klientom usadeným v regióne Kolín – Bonn v segmentoch privátni klienti, privátne bankovníctvo, malé a stredné podniky a firemní a inštitucionálni klienti. Banka sa sústredí na firemných klientov s ročným obratom nižším ako 250 miliónov EUR.

| (21) | Sparkasse KölnBonn zníži svoje najväčšie expozície voči kreditnému riziku obmedzením úverových liniek, vyžiadaním dodatočného kolaterálu alebo prenosom rizík na iné úverové inštitúcie. V segmente firemných klientov Sparkasse KölnBonn už dosiahla zníženie expozície vo výške 551,5 milióna EUR a do konca roka 2013 ju ďalej zníži o [900 – 1 100] miliónov EUR z pôvodnej úrovne 2,8 miliardy EUR v roku 2008. Okrem toho expozícia voči kreditnému riziku vo výške [800 – 900] miliónov EUR, poskytnutá inštitúciám, ktoré nie sú spojené s regiónom Kolín – Bonn, sa do konca roka 2013 zníži s použitím tých istých nástrojov (pozri prílohu I bod 4). |
| --- | --- |

(21)

Sparkasse KölnBonn zníži svoje najväčšie expozície voči kreditnému riziku obmedzením úverových liniek, vyžiadaním dodatočného kolaterálu alebo prenosom rizík na iné úverové inštitúcie. V segmente firemných klientov Sparkasse KölnBonn už dosiahla zníženie expozície vo výške 551,5 milióna EUR a do konca roka 2013 ju ďalej zníži o [900 – 1 100] miliónov EUR z pôvodnej úrovne 2,8 miliardy EUR v roku 2008. Okrem toho expozícia voči kreditnému riziku vo výške [800 – 900] miliónov EUR, poskytnutá inštitúciám, ktoré nie sú spojené s regiónom Kolín – Bonn, sa do konca roka 2013 zníži s použitím tých istých nástrojov (pozri prílohu I bod 4).

| (22) | Sparkasse KölnBonn už zmenšila svoje portfólio obchodov s vlastnými prostriedkami z pôvodných 550 miliónov EUR na súčasnú úroveň [20 – 23] miliónov EUR, ktorá ďalej poklesne na nulu. Banka v budúcnosti ukončí všetky činnosti obchodovania s vlastnými prostriedkami a zváži vzdanie sa svojho štatútu inštitúcie orientovanej na obchodnú knihu, pričom zhodnotí všetky zostávajúce obmedzené činnosti obchodovania v rámci obchodnej knihy. Kvalitatívne sa obmedzia na určité produkty a musia dodržiavať kvantitatívny limit dennej expozície (trhové riziko < [3 – 5] miliónov EUR, pozri prílohu I bod 2). |
| --- | --- |

(22)

Sparkasse KölnBonn už zmenšila svoje portfólio obchodov s vlastnými prostriedkami z pôvodných 550 miliónov EUR na súčasnú úroveň [20 – 23] miliónov EUR, ktorá ďalej poklesne na nulu. Banka v budúcnosti ukončí všetky činnosti obchodovania s vlastnými prostriedkami a zváži vzdanie sa svojho štatútu inštitúcie orientovanej na obchodnú knihu, pričom zhodnotí všetky zostávajúce obmedzené činnosti obchodovania v rámci obchodnej knihy. Kvalitatívne sa obmedzia na určité produkty a musia dodržiavať kvantitatívny limit dennej expozície (trhové riziko < [3 – 5] miliónov EUR, pozri prílohu I bod 2).

| (23) | Jedným z hlavných zdrojov strát Sparkasse KölnBonn v roku 2008 boli jej investície do takzvaného portfólia ABS a portfólia Alokácie do strategických aktív (Strategic Assets Allocation, ďalej len „SAA“). V čase investovania do portfólia ABS nadobudla Sparkasse KölnBonn geograficky diverzifikované (5) aktíva s ratingom prevažne AAA, ktoré zahŕňajú RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10). Ku koncu roka 2007 portfólio ABS na účtoch Sparkasse KölnBonn predstavovalo 1,05 miliardy EUR. SAA predstavuje investíciu do osobitných fondov, prostredníctvom ktorej Sparkasse KölnBonn držala diverzifikované portfólio pozostávajúce okrem iného z medzinárodných kmeňových akcií, REIT (11) a dlhopisov zahŕňajúcich aj vysoko výnosové trhy a nové trhy. Ku koncu roka 2007 tvorilo toto portfólio v účtovnej evidencii Sparkasse KölnBonn 2,2 miliardy EUR. Hoci sa Sparkasse KölnBonn snažila široko diverzifikovať svoje portfólia ABS a SAA, finančná kríza ich významne zasiahla. Obe portfóliá prispeli hlavnou mierou k poklesu hodnoty vo výške 249 miliónov EUR (12), ktoré Sparkasse KölnBonn musela vykázať vo svojom investičnom portfóliu v roku 2008, navyše k 108 miliónom EUR, ktoré sa zaevidovali už v roku 2007. |
| --- | --- |

(23)

Jedným z hlavných zdrojov strát Sparkasse KölnBonn v roku 2008 boli jej investície do takzvaného portfólia ABS a portfólia Alokácie do strategických aktív (Strategic Assets Allocation, ďalej len „SAA“). V čase investovania do portfólia ABS nadobudla Sparkasse KölnBonn geograficky diverzifikované (5) aktíva s ratingom prevažne AAA, ktoré zahŕňajú RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10). Ku koncu roka 2007 portfólio ABS na účtoch Sparkasse KölnBonn predstavovalo 1,05 miliardy EUR. SAA predstavuje investíciu do osobitných fondov, prostredníctvom ktorej Sparkasse KölnBonn držala diverzifikované portfólio pozostávajúce okrem iného z medzinárodných kmeňových akcií, REIT (11) a dlhopisov zahŕňajúcich aj vysoko výnosové trhy a nové trhy. Ku koncu roka 2007 tvorilo toto portfólio v účtovnej evidencii Sparkasse KölnBonn 2,2 miliardy EUR. Hoci sa Sparkasse KölnBonn snažila široko diverzifikovať svoje portfólia ABS a SAA, finančná kríza ich významne zasiahla. Obe portfóliá prispeli hlavnou mierou k poklesu hodnoty vo výške 249 miliónov EUR (12), ktoré Sparkasse KölnBonn musela vykázať vo svojom investičnom portfóliu v roku 2008, navyše k 108 miliónom EUR, ktoré sa zaevidovali už v roku 2007.

| (24) | Sparkasse KölnBonn vo svojom pláne reštrukturalizácie klasifikovala investície do ABS a SAA ako investície, ktoré nie sú v súlade s rizikovým profilom a s jej strategickým preorientovaním sa na tradičnú sporiteľňu. V dôsledku toho sa banka rozhodla do roku 2014 úplne vypredať alebo postupne znižovať tieto záväzky. Sparkasse KölnBonn znížila v marci 2008 svoje investície do SAA o polovicu s cieľom obmedziť svoju expozíciu voči majetkovým cenným papierom. Ďalšie odpredaje sa uskutočnili v roku 2009, čo viedlo k zníženiu portfólia SAA na 468 miliónov EUR k 30. septembru 2009. Vplyv zostávajúcej expozície voči ABS (v nominálnej výške 970 miliónov EUR k 30. septembru 2009) na účty Sparkasse KölnBonn bude v roku 2010 absorbovaný tvorbou rezerv a hedgingom. Napokon v rokoch [2012 – 2014] sa má predať celé zostávajúce portfólio. |
| --- | --- |

(24)

Sparkasse KölnBonn vo svojom pláne reštrukturalizácie klasifikovala investície do ABS a SAA ako investície, ktoré nie sú v súlade s rizikovým profilom a s jej strategickým preorientovaním sa na tradičnú sporiteľňu. V dôsledku toho sa banka rozhodla do roku 2014 úplne vypredať alebo postupne znižovať tieto záväzky. Sparkasse KölnBonn znížila v marci 2008 svoje investície do SAA o polovicu s cieľom obmedziť svoju expozíciu voči majetkovým cenným papierom. Ďalšie odpredaje sa uskutočnili v roku 2009, čo viedlo k zníženiu portfólia SAA na 468 miliónov EUR k 30. septembru 2009. Vplyv zostávajúcej expozície voči ABS (v nominálnej výške 970 miliónov EUR k 30. septembru 2009) na účty Sparkasse KölnBonn bude v roku 2010 absorbovaný tvorbou rezerv a hedgingom. Napokon v rokoch [2012 – 2014] sa má predať celé zostávajúce portfólio.

| (25) | Sparkasse KölnBonn začala vykonávať komplexný program znižovania nákladov, ktorý zahŕňa znižovanie počtu pracovníkov, optimalizáciu vnútorných procesov a uzatvorenie 22 zo 131 existujúcich pobočiek do polovice roka 2011. V dôsledku toho sa jej administratívne výdavky postupne znížia do roku 2014 o [5 – 8] % (13). |
| --- | --- |

(25)

Sparkasse KölnBonn začala vykonávať komplexný program znižovania nákladov, ktorý zahŕňa znižovanie počtu pracovníkov, optimalizáciu vnútorných procesov a uzatvorenie 22 zo 131 existujúcich pobočiek do polovice roka 2011. V dôsledku toho sa jej administratívne výdavky postupne znížia do roku 2014 o [5 – 8] % (13).

| (26) | Nemecko sa zaväzuje, že banka bude dodržiavať obmedzenia týkajúce sa vyplácania kupónových výnosov (príloha I bod 7), reklamy (príloha I bod 9), zákazov akvizície (príloha I bod 8) a zákazu cenového vedenia, ktorým sa stanovuje, že do konca roka 2014 Sparkasse KölnBonn neposkytne lepšie sadzby na vklady a hypotéky ako najlepší z jej 10 najväčších konkurentov (v prípade vkladov z hľadiska trhových podielov konkurentov pôsobiacich na príslušnom trhu v regióne Kolín – Bonn a v prípade hypoték z hľadiska trhového podielu na novej produkcii v Nemecku, pozri prílohu I bod 5). |
| --- | --- |

(26)

Nemecko sa zaväzuje, že banka bude dodržiavať obmedzenia týkajúce sa vyplácania kupónových výnosov (príloha I bod 7), reklamy (príloha I bod 9), zákazov akvizície (príloha I bod 8) a zákazu cenového vedenia, ktorým sa stanovuje, že do konca roka 2014 Sparkasse KölnBonn neposkytne lepšie sadzby na vklady a hypotéky ako najlepší z jej 10 najväčších konkurentov (v prípade vkladov z hľadiska trhových podielov konkurentov pôsobiacich na príslušnom trhu v regióne Kolín – Bonn a v prípade hypoték z hľadiska trhového podielu na novej produkcii v Nemecku, pozri prílohu I bod 5).

4.2.   Reštrukturalizácia dcérskych spoločností

| (27) | Sparkasse KölnBonn plánuje znížiť počet držaných dcérskych spoločností o tretinu. Z portfólia dcérskych spoločností držaných na účtoch banky v hodnote 635 miliónov EUR k 31. decembru 2008 boli predané alebo zlikvidované v hodnote [20 – 40] miliónov EUR do konca roka 2009 a ďalšie v hodnote [180 – 250] miliónov EUR majú byť odpredané. Realizáciou tohto opatrenia Sparkasse KölnBonn sleduje v závislosti od druhu dcérskej spoločnosti dva ciele. Po prvé cieľom odpredaja dcérskych spoločností, ktorých predmet podnikania nesúvisí s predmetom podnikania banky (14) a ktoré pôsobia v projektoch regionálneho rozvoja alebo obecnej a sociálnej bytovej výstavby, je znížiť rizikovú expozíciu a citlivosť Sparkasse KölnBonn. Po druhé cieľom predaja podielov v právnických osobách, ktoré sú len nepriamo spojené s činnosťami Sparkasse KölnBonn, je dosiahnuť zisk na financovanie reštrukturalizácie Sparkasse KölnBonn (pozri prílohu I bod 10). Úplný zoznam dcérskych spoločnosti, ktoré sa majú odpredať, sa uvádza v prílohe I bodoch 10 a 13. |
| --- | --- |

(27)

Sparkasse KölnBonn plánuje znížiť počet držaných dcérskych spoločností o tretinu. Z portfólia dcérskych spoločností držaných na účtoch banky v hodnote 635 miliónov EUR k 31. decembru 2008 boli predané alebo zlikvidované v hodnote [20 – 40] miliónov EUR do konca roka 2009 a ďalšie v hodnote [180 – 250] miliónov EUR majú byť odpredané. Realizáciou tohto opatrenia Sparkasse KölnBonn sleduje v závislosti od druhu dcérskej spoločnosti dva ciele. Po prvé cieľom odpredaja dcérskych spoločností, ktorých predmet podnikania nesúvisí s predmetom podnikania banky (14) a ktoré pôsobia v projektoch regionálneho rozvoja alebo obecnej a sociálnej bytovej výstavby, je znížiť rizikovú expozíciu a citlivosť Sparkasse KölnBonn. Po druhé cieľom predaja podielov v právnických osobách, ktoré sú len nepriamo spojené s činnosťami Sparkasse KölnBonn, je dosiahnuť zisk na financovanie reštrukturalizácie Sparkasse KölnBonn (pozri prílohu I bod 10). Úplný zoznam dcérskych spoločnosti, ktoré sa majú odpredať, sa uvádza v prílohe I bodoch 10 a 13.

| (28) | Príkladmi odpredajov v druhej skupine sú podiely v spoločnostiach, ako sú RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tieto predaje sa už uskutočnili a získali sa nimi príjmy v celkovej výške približne [25 – 35] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(28)

Príkladmi odpredajov v druhej skupine sú podiely v spoločnostiach, ako sú RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tieto predaje sa už uskutočnili a získali sa nimi príjmy v celkovej výške približne [25 – 35] miliónov EUR.

| (29) | V prípade niektorých dcérskych spoločností, ktorých hodnota predstavuje približne [70 – 100] miliónov EUR, Sparkasse KölnBonn očakáva malý záujem súkromných kupujúcich z radov tretích strán. Tento malý záujem pramení najmä z povahy týchto podnikov, keďže sú malé a podieľajú sa na sociálnej bytovej výstavbe a regionálnom rozvoji v spolupráci s mestom Kolín, alebo malý záujem vyplýva zo samotnej vlastníckej štruktúry, v ktorej už má najsilnejšie postavenie mesto Kolín. Banka preto zvažuje predaj týchto činností [mestu Kolín alebo spoločnosti spojenej s mestom Kolín]. Prevod sa uskutoční za trhovú hodnotu, ktorú určí nezávislý znalec. Aktíva v držbe dcérskych spoločností, ktoré sa majú predať mestu Kolín, sú spojené najmä s realitnými činnosťami. |
| --- | --- |

(29)

V prípade niektorých dcérskych spoločností, ktorých hodnota predstavuje približne [70 – 100] miliónov EUR, Sparkasse KölnBonn očakáva malý záujem súkromných kupujúcich z radov tretích strán. Tento malý záujem pramení najmä z povahy týchto podnikov, keďže sú malé a podieľajú sa na sociálnej bytovej výstavbe a regionálnom rozvoji v spolupráci s mestom Kolín, alebo malý záujem vyplýva zo samotnej vlastníckej štruktúry, v ktorej už má najsilnejšie postavenie mesto Kolín. Banka preto zvažuje predaj týchto činností [mestu Kolín alebo spoločnosti spojenej s mestom Kolín]. Prevod sa uskutoční za trhovú hodnotu, ktorú určí nezávislý znalec. Aktíva v držbe dcérskych spoločností, ktoré sa majú predať mestu Kolín, sú spojené najmä s realitnými činnosťami.

| (30) | V dôsledku realizácie reštrukturalizačných opatrení banka zníži svoje rizikovo vážené aktíva (RVA) o [2 – 5] miliárd EUR na [15 – 20] miliárd EUR (t. j. o [15 – 20] %) (bez zohľadnenia budúceho nárastu v hlavnom predmete podnikania počas obdobia reštrukturalizácie). Ak sa zohľadní nárast v hlavnom predmete podnikania, zníženie RVA dosiahne do roku 2014 [10 – 15] %. [...] Sparkasse KölnBonn sa zníži o [4 – 6] miliárd EUR na [20 – 30] miliárd (t. j. o [15 – 20] %) (bez zohľadnenia budúceho nárastu v hlavnom predmete podnikania počas obdobia reštrukturalizácie). Ak sa započíta nárast v hlavnom predmete podnikania, reštrukturalizačné opatrenia budú viesť k celkovému zníženiu aktív vo výške 5 %. |
| --- | --- |

(30)

V dôsledku realizácie reštrukturalizačných opatrení banka zníži svoje rizikovo vážené aktíva (RVA) o [2 – 5] miliárd EUR na [15 – 20] miliárd EUR (t. j. o [15 – 20] %) (bez zohľadnenia budúceho nárastu v hlavnom predmete podnikania počas obdobia reštrukturalizácie). Ak sa zohľadní nárast v hlavnom predmete podnikania, zníženie RVA dosiahne do roku 2014 [10 – 15] %. [...] Sparkasse KölnBonn sa zníži o [4 – 6] miliárd EUR na [20 – 30] miliárd (t. j. o [15 – 20] %) (bez zohľadnenia budúceho nárastu v hlavnom predmete podnikania počas obdobia reštrukturalizácie). Ak sa započíta nárast v hlavnom predmete podnikania, reštrukturalizačné opatrenia budú viesť k celkovému zníženiu aktív vo výške 5 %.

4.3.   Schopnosť návratu k rentabilite podľa základného scenára a stresového scenára

| (31) | Nemecko predložilo základný scenár a stresový scenár s cieľom dokázať schopnosť Sparkasse KölnBonn obnoviť svoju dlhodobú rentabilitu. |
| --- | --- |

(31)

Nemecko predložilo základný scenár a stresový scenár s cieľom dokázať schopnosť Sparkasse KölnBonn obnoviť svoju dlhodobú rentabilitu.

| (32) | V základnom scenári predložené finančné výhľady vychádzajú z predpokladov, ktoré sú v súlade s výhľadmi za Nemecko uverejnenými uznávanými ekonomickými inštitútmi. Predpokladá sa, že rast HDP zostane počas celého obdobia reštrukturalizácie na tej istej nevýraznej úrovni. Miera nezamestnanosti by mala ďalej rásť až do roku 2011 a potom by mala postupne klesať. Očakáva sa, že súčasné nepriaznivé prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami sa v roku 2010 zlepší a potom zostane nezmenené počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(32)

V základnom scenári predložené finančné výhľady vychádzajú z predpokladov, ktoré sú v súlade s výhľadmi za Nemecko uverejnenými uznávanými ekonomickými inštitútmi. Predpokladá sa, že rast HDP zostane počas celého obdobia reštrukturalizácie na tej istej nevýraznej úrovni. Miera nezamestnanosti by mala ďalej rásť až do roku 2011 a potom by mala postupne klesať. Očakáva sa, že súčasné nepriaznivé prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami sa v roku 2010 zlepší a potom zostane nezmenené počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie.

| (33) | Ako vidieť z tabuľky 1, podľa základného scenára by sa Sparkasse KölnBonn mala vrátiť k rentabilite v roku 2010 a mala by stále zlepšovať svoje výsledky až do roku 2014. V roku 2014 dosiahne banka návratnosť základného imania (ROE) vo výške [9 – 10] %. V schéme 1 sa uvádzajú hlavné ukazovatele finančnej výkonnosti Sparkasse KölnBonn za roky 2008 – 2014.

  Tabuľka 1


  Zisk Sparkasse KölnBonn pred zdanením za roky 2010 – 2014 v základnom scenári












  Scenár | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Základný scenár | – 98,8 | [5 – 10] | [80 – 100] | [125 – 150] | [150 – 175] | [20 – 225] |

(33)

Ako vidieť z tabuľky 1, podľa základného scenára by sa Sparkasse KölnBonn mala vrátiť k rentabilite v roku 2010 a mala by stále zlepšovať svoje výsledky až do roku 2014. V roku 2014 dosiahne banka návratnosť základného imania (ROE) vo výške [9 – 10] %. V schéme 1 sa uvádzajú hlavné ukazovatele finančnej výkonnosti Sparkasse KölnBonn za roky 2008 – 2014.

Tabuľka 1

Zisk Sparkasse KölnBonn pred zdanením za roky 2010 – 2014 v základnom scenári

Scenár

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Základný scenár

– 98,8

[5 – 10]

[80 – 100]

[125 – 150]

[150 – 175]

[20 – 225]

Schéma 1

Hlavné ukazovatele finančnej výkonnosti Sparkasse KölnBonn za roky 2008 – 2014 v základnom scenári

| Ukazovatele | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RVA
   (15)
  (mld. EUR) | 20,2 | 19,1 | [17,5 – 20] | [...] | [...] | [...] | [15 – 20] |
| Pomer Tier-1
   (16) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [7 – 8] %
  ([6 – 7] %) | [8 – 9] %
  ([7 – 8] %) | [8 – 9] %
  ([7 – 8] %) | [8 – 9] %
  ([7 – 8] %) | [8 – 10] %
  ([8 – 9] %) |
| ROE | – 13,5 % | – 6,5 % | [0 – 3] % | [4 – 6] % | [7 – 9] % | [7 – 9] % | [9 – 10] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [65 – 75] % | [60 – 70] % | [55 – 65] % | [50 – 60] % | [50 – 60] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500 – 3 750] | [3 250 – 3 500] | [3 000 – 3 250] | [3 000 – 3 250] | [2 750 – 3 000] |

Ukazovatele

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RVA
   (15)
  (mld. EUR)

20,2

19,1

[17,5 – 20]

[...]

[...]

[...]

[15 – 20]

Pomer Tier-1
   (16)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[7 – 8] %

([6 – 7] %)

[8 – 9] %

([7 – 8] %)

[8 – 9] %

([7 – 8] %)

[8 – 9] %

([7 – 8] %)

[8 – 10] %

([8 – 9] %)

ROE

– 13,5 %

– 6,5 %

[0 – 3] %

[4 – 6] %

[7 – 9] %

[7 – 9] %

[9 – 10] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[65 – 75] %

[60 – 70] %

[55 – 65] %

[50 – 60] %

[50 – 60] %

FTE

3 824

3 672

[3 500 – 3 750]

[3 250 – 3 500]

[3 000 – 3 250]

[3 000 – 3 250]

[2 750 – 3 000]

| (34) | V stresovom scenári vychádzajú makroekonomické predpoklady z pokračovania krízy do roku 2011 a z pomalého oživovania v roku 2012. V stresovom scenári sa v porovnaní so základným scenárom predpokladajú ďalšie dva roky nepriaznivých nízkych úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

(34)

V stresovom scenári vychádzajú makroekonomické predpoklady z pokračovania krízy do roku 2011 a z pomalého oživovania v roku 2012. V stresovom scenári sa v porovnaní so základným scenárom predpokladajú ďalšie dva roky nepriaznivých nízkych úrokových sadzieb.

| (35) | V stresovom scenári sa očakáva, že Sparkasse KölnBonn sa vráti k rentabilite v roku 2012 a jej výsledky sa budú trvale zlepšovať do roku 2014. V roku 2014 banka dosiahne ROE vo výške [10 – 12,5] %. Podľa stresového scenára zostanú ukazovatele kapitálovej primeranosti za Sparkasse KölnBonn a za celú konsolidovanú skupinu počas celého obdobia reštrukturalizácie vysoko nad minimálnymi kapitálovými požiadavkami. V tabuľke 2 a v schéme 2 sa uvádzajú hlavné ukazovatele finančnej výkonnosti Sparkasse KölnBonn za roky 2008 – 2014 podľa stresového scenára.

  Tabuľka 2


  Zisk Sparkasse KölnBonn pred zdanením za roky 2010 – 2014 v stresovom scenári












  Scenár | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stresový scenár | – 98,8 | – [125 – 150] | – [25 – 50] | [50 – 75] | [125 – 150] | [175 – 200] |

(35)

V stresovom scenári sa očakáva, že Sparkasse KölnBonn sa vráti k rentabilite v roku 2012 a jej výsledky sa budú trvale zlepšovať do roku 2014. V roku 2014 banka dosiahne ROE vo výške [10 – 12,5] %. Podľa stresového scenára zostanú ukazovatele kapitálovej primeranosti za Sparkasse KölnBonn a za celú konsolidovanú skupinu počas celého obdobia reštrukturalizácie vysoko nad minimálnymi kapitálovými požiadavkami. V tabuľke 2 a v schéme 2 sa uvádzajú hlavné ukazovatele finančnej výkonnosti Sparkasse KölnBonn za roky 2008 – 2014 podľa stresového scenára.

Tabuľka 2

Zisk Sparkasse KölnBonn pred zdanením za roky 2010 – 2014 v stresovom scenári

Scenár

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Stresový scenár

– 98,8

– [125 – 150]

– [25 – 50]

[50 – 75]

[125 – 150]

[175 – 200]

Schéma 2

Hlavné ukazovatele finančnej výkonnosti Sparkasse KölnBonn za roky 2008 – 2014 v stresovom scenári

| Ukazovatele | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RVA
   (17)
  (mld. EUR) | 20,2 | 19,1 | [17 – 20] | [17 – 19] | [17 – 19] | [17 – 19] | [16 – 18] |
| Tier-1 ratio
   (18) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [6 – 7] %
  ([5 – 6]) | [6 – 7] %
  ([6 – 7]) | [6 – 7] %
  ([6 – 7]) | [6 – 7] %
  ([6 – 7]) | [7 – 8] %
  ([6 – 7]) |
| ROE | – 13,5 % | – 6,5 % | – [8 – 9] % | – [1 – 3] % | [3 – 5] % | [8 – 10] % | [10 – 12] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [70 – 75] % | [65 – 70] % | [60 – 65] % | [55 – 60] % | [50 – 55] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500 – 3 750] | [3 250 – 3 500] | [3 000 – 3 250] | [3 000 – 3 250] | [2 750 – 3 000] |

Ukazovatele

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RVA
   (17)
  (mld. EUR)

20,2

19,1

[17 – 20]

[17 – 19]

[17 – 19]

[17 – 19]

[16 – 18]

Tier-1 ratio
   (18)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[6 – 7] %

([5 – 6])

[6 – 7] %

([6 – 7])

[6 – 7] %

([6 – 7])

[6 – 7] %

([6 – 7])

[7 – 8] %

([6 – 7])

ROE

– 13,5 %

– 6,5 %

– [8 – 9] %

– [1 – 3] %

[3 – 5] %

[8 – 10] %

[10 – 12] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[70 – 75] %

[65 – 70] %

[60 – 65] %

[55 – 60] %

[50 – 55] %

FTE

3 824

3 672

[3 500 – 3 750]

[3 250 – 3 500]

[3 000 – 3 250]

[3 000 – 3 250]

[2 750 – 3 000]

| (36) | Keďže súčasná nízka úroveň krátkodobých úrokových sadzieb predstavuje hlavnú prekážku tvorby zisku banky, vykonala sa dodatočná analýza citlivosti úrokových sadzieb (scenár 1: nárast úrokovej krivky o 100 bázických bodov, scenár 2: jej pokles o 50 bázických bodov). Analýza potvrdila, že ďalší nárast úrokových sadzieb by zlepšil rentabilitu Sparkasse KölnBonn, kým zníženie úrokových sadzieb by znížilo jej ziskovosť, t. j. lineárne zníženie krátkodobých úrokových sadzieb o 50 bázických bodov by viedlo k zníženiu ziskov o [20 – 25] miliónov EUR za rok. Analýza citlivosti, ktorú poskytlo Nemecko, celkovo dokazuje, že citlivosť Sparkasse KölnBonn voči veľkým otrasom úrokových sadzieb je obmedzená. |
| --- | --- |

(36)

Keďže súčasná nízka úroveň krátkodobých úrokových sadzieb predstavuje hlavnú prekážku tvorby zisku banky, vykonala sa dodatočná analýza citlivosti úrokových sadzieb (scenár 1: nárast úrokovej krivky o 100 bázických bodov, scenár 2: jej pokles o 50 bázických bodov). Analýza potvrdila, že ďalší nárast úrokových sadzieb by zlepšil rentabilitu Sparkasse KölnBonn, kým zníženie úrokových sadzieb by znížilo jej ziskovosť, t. j. lineárne zníženie krátkodobých úrokových sadzieb o 50 bázických bodov by viedlo k zníženiu ziskov o [20 – 25] miliónov EUR za rok. Analýza citlivosti, ktorú poskytlo Nemecko, celkovo dokazuje, že citlivosť Sparkasse KölnBonn voči veľkým otrasom úrokových sadzieb je obmedzená.

4.4.   Správa a riadenie podniku

| (37) | Nemecko predložilo informácie, z ktorých vyplýva, že rozhodnutia o politicky motivovaných investíciách, ktoré prispeli k ťažkostiam Sparkasse KölnBonn, boli prijaté v období rokov 1997 – 2004, pred fúziou Stadtsparkasse Köln so Sparkasse Bonn v roku 2005, ktorou sa zriadila Sparkasse KölnBonn v jej súčasnej podobe. O týchto investíciách sa rozhodlo aj na základe iného právneho rámca, vymedzeného najmä v zákone o sporiteľniach Severného Porýnia-Vestfálska (19). Odvtedy sa vykonali zlepšenia v správe a riadení Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(37)

Nemecko predložilo informácie, z ktorých vyplýva, že rozhodnutia o politicky motivovaných investíciách, ktoré prispeli k ťažkostiam Sparkasse KölnBonn, boli prijaté v období rokov 1997 – 2004, pred fúziou Stadtsparkasse Köln so Sparkasse Bonn v roku 2005, ktorou sa zriadila Sparkasse KölnBonn v jej súčasnej podobe. O týchto investíciách sa rozhodlo aj na základe iného právneho rámca, vymedzeného najmä v zákone o sporiteľniach Severného Porýnia-Vestfálska (19). Odvtedy sa vykonali zlepšenia v správe a riadení Sparkasse KölnBonn.

| (38) | V dôsledku zmeny štruktúry zodpovednej verejnej inštitúcie banky (Träger) po fúzii v roku 2005 sa dôležité rozhodnutia v Zweckverband prijímajú kvalifikovanou väčšinou hlasov akcionárov, stanovenou na úrovni najmenej 85 %, ktorá prevyšuje účasť vlastnenú akýmkoľvek samostatným mestom. |
| --- | --- |

(38)

V dôsledku zmeny štruktúry zodpovednej verejnej inštitúcie banky (Träger) po fúzii v roku 2005 sa dôležité rozhodnutia v Zweckverband prijímajú kvalifikovanou väčšinou hlasov akcionárov, stanovenou na úrovni najmenej 85 %, ktorá prevyšuje účasť vlastnenú akýmkoľvek samostatným mestom.

| (39) | Znížil sa počet a veľkosť orgánov inštitúcie vrátane významného zníženia veľkosti dozornej rady a predstavenstva (20). Výbor pre majetkové účasti, pozostávajúci z troch členov predstavenstva, ktorý bol v bývalej Stadtsparkasse Köln oprávnený prijímať predbežné rozhodnutia o investíciách do dcérskych spoločností, bol zrušený. Predstavenstvo prevzalo zodpovednosť za investičnú politiku v súvislosti s majetkovými účasťami, ktoré sa majú hodnotiť podľa ekonomických kritérií. Okrem toho každá nová investícia, do ktorej vstupuje Sparkasse KölnBonn, vyžaduje schválenie dozornou radou. |
| --- | --- |

(39)

Znížil sa počet a veľkosť orgánov inštitúcie vrátane významného zníženia veľkosti dozornej rady a predstavenstva (20). Výbor pre majetkové účasti, pozostávajúci z troch členov predstavenstva, ktorý bol v bývalej Stadtsparkasse Köln oprávnený prijímať predbežné rozhodnutia o investíciách do dcérskych spoločností, bol zrušený. Predstavenstvo prevzalo zodpovednosť za investičnú politiku v súvislosti s majetkovými účasťami, ktoré sa majú hodnotiť podľa ekonomických kritérií. Okrem toho každá nová investícia, do ktorej vstupuje Sparkasse KölnBonn, vyžaduje schválenie dozornou radou.

| (40) | Zmeny zákona o sporiteľniach zaväzovali banku zriadiť výbor pre riziká a účtovný výbor a poskytnúť im rozsiahle kontrolné právomoci. Zákon tiež vyžaduje, aby členovia dozornej rady mali potrebnú kvalifikáciu na hodnotenie a kontrolu operácií sporiteľne. Predstavenstvo nesie výhradnú a celkovú zodpovednosť za riadenie banky a nie je viazané pokynmi dozornej rady ani akcionárov. |
| --- | --- |

(40)

Zmeny zákona o sporiteľniach zaväzovali banku zriadiť výbor pre riziká a účtovný výbor a poskytnúť im rozsiahle kontrolné právomoci. Zákon tiež vyžaduje, aby členovia dozornej rady mali potrebnú kvalifikáciu na hodnotenie a kontrolu operácií sporiteľne. Predstavenstvo nesie výhradnú a celkovú zodpovednosť za riadenie banky a nie je viazané pokynmi dozornej rady ani akcionárov.

| (41) | Sparkasse KölnBonn okrem už zavedených zlepšení štruktúry správy a riadenia ďalej posilní svoju správu a riadenie zvýšením počtu nezávislých (21) členov dozornej rady z dvoch (v súčasnosti) na štyroch z celkového počtu osemnásť členov. Počet členov účtovného výboru sa od 1. januára 2011 zníži z deväť na sedem a počet členov výboru pre riziká z deväť na šesť. Výbor pre majetkové účasti sa zruší do konca roka 2011 a výbor pre stratégiu do konca roka 2010. Prvý z nich prirodzene stratí svoju dôležitosť, keď Sparkasse KölnBonn odpredá podstatnú časť svojich dcérskych spoločností. Povinnosti druhého výboru bude vykonávať predstavenstvo. Napokon postupy rozhodovania v súvislosti s nadobudnutiami spoločností sa zmenia a doplnia a budú zahŕňať jednomyseľné rozhodovanie v predstavenstve a budú vyžadovať, aby investície, ktoré presahujú [2 – 5] miliónov EUR, už mali kladné hodnotenie vypracované nezávislým znalcom v priebehu procesu hĺbkovej analýzy alebo oceňovania podnikov. |
| --- | --- |

(41)

Sparkasse KölnBonn okrem už zavedených zlepšení štruktúry správy a riadenia ďalej posilní svoju správu a riadenie zvýšením počtu nezávislých (21) členov dozornej rady z dvoch (v súčasnosti) na štyroch z celkového počtu osemnásť členov. Počet členov účtovného výboru sa od 1. januára 2011 zníži z deväť na sedem a počet členov výboru pre riziká z deväť na šesť. Výbor pre majetkové účasti sa zruší do konca roka 2011 a výbor pre stratégiu do konca roka 2010. Prvý z nich prirodzene stratí svoju dôležitosť, keď Sparkasse KölnBonn odpredá podstatnú časť svojich dcérskych spoločností. Povinnosti druhého výboru bude vykonávať predstavenstvo. Napokon postupy rozhodovania v súvislosti s nadobudnutiami spoločností sa zmenia a doplnia a budú zahŕňať jednomyseľné rozhodovanie v predstavenstve a budú vyžadovať, aby investície, ktoré presahujú [2 – 5] miliónov EUR, už mali kladné hodnotenie vypracované nezávislým znalcom v priebehu procesu hĺbkovej analýzy alebo oceňovania podnikov.

4.5.   Hybridné nástroje

| (42) | Sparkasse KölnBonn drží hybridný kapitál umiestnený u investorov z radov tretích strán (súkromné podielové listy) vo výške 224 miliónov EUR. Podľa informácií poskytnutých Nemeckom sú Genussrechte a súkromné podielové listy hodnotené rovnako. Vklady tichých spoločníkov sú hodnotené nižšie ako oba podielové listy. Ako vyplýva z tabuľky 3, od roku 2008 sa nevykonali žiadne výplaty kupónových výnosov z hybridného kapitálu. V rokoch 2008 a 2009 sa Genussrechte podieľali na stratách vo výške 57,4 milióna EUR. V roku 2009 sa na stratách podieľali vklady tichých spoločníkov a súkromné podielové listy. Počínajúc rokom 2010 budú hybridné nástroje dorovnané a od roku 2011 do roku 2012 sa uskutočnia predtým zrušené kumulatívne kupónové platby. V roku 2013 budú všetky hybridné nástroje dorovnané, všetky zrušené kupónové platby budú uskutočnené a z každého nástroja sa vyplatí úplná výška výnosu. Vzhľadom na to, že činiteľom aktivujúcim vyplácanie kupónových výnosov sú kladné výsledky výkazu ziskov a strát alebo súvahy, Sparkasse KölnBonn nemá žiadnu právomoc pozastaviť platby kupónových výnosov, ak pôsobí so ziskom a znížený kapitál bol doplnený.

  Tabuľka 3


  Rozdelenie zisku v Sparkasse KölnBonn v rokoch 2009 – 2014 (základný scenár) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zisk pred zdanením | | – 98,8 | [5 – 10] | [80 – 100] | [125 – 150] | [150 – 175] | [20 – 225] |
| Rozdelenie zisku podľa kapitálových nástrojov |
| Štátne podielové listy | Prebratie strát | 40,6 | 16,8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Doplnenie istiny | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupón | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Súkromné podielové listy | Prebratie strát | 0 | 12,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Doplnenie istiny | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupón | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vklady tichých spoločníkov | Prebratie strát | 0 | 19,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Doplnenie istiny | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupón | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

Sparkasse KölnBonn drží hybridný kapitál umiestnený u investorov z radov tretích strán (súkromné podielové listy) vo výške 224 miliónov EUR. Podľa informácií poskytnutých Nemeckom sú Genussrechte a súkromné podielové listy hodnotené rovnako. Vklady tichých spoločníkov sú hodnotené nižšie ako oba podielové listy. Ako vyplýva z tabuľky 3, od roku 2008 sa nevykonali žiadne výplaty kupónových výnosov z hybridného kapitálu. V rokoch 2008 a 2009 sa Genussrechte podieľali na stratách vo výške 57,4 milióna EUR. V roku 2009 sa na stratách podieľali vklady tichých spoločníkov a súkromné podielové listy. Počínajúc rokom 2010 budú hybridné nástroje dorovnané a od roku 2011 do roku 2012 sa uskutočnia predtým zrušené kumulatívne kupónové platby. V roku 2013 budú všetky hybridné nástroje dorovnané, všetky zrušené kupónové platby budú uskutočnené a z každého nástroja sa vyplatí úplná výška výnosu. Vzhľadom na to, že činiteľom aktivujúcim vyplácanie kupónových výnosov sú kladné výsledky výkazu ziskov a strát alebo súvahy, Sparkasse KölnBonn nemá žiadnu právomoc pozastaviť platby kupónových výnosov, ak pôsobí so ziskom a znížený kapitál bol doplnený.

Tabuľka 3

Rozdelenie zisku v Sparkasse KölnBonn v rokoch 2009 – 2014 (základný scenár)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Zisk pred zdanením

– 98,8

[5 – 10]

[80 – 100]

[125 – 150]

[150 – 175]

[20 – 225]

Rozdelenie zisku podľa kapitálových nástrojov

Štátne podielové listy

Prebratie strát

40,6

16,8

0

0

0

0

0

Doplnenie istiny

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupón

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Súkromné podielové listy

Prebratie strát

0

12,5

0

0

0

0

0

Doplnenie istiny

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupón

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vklady tichých spoločníkov

Prebratie strát

0

19,5

0

0

0

0

0

Doplnenie istiny

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupón

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Nemecko poskytlo záväzok, že banka nepristúpi k žiadnym výplatám kupónových výnosov z hybridného kapitálu držaného súkromnými investormi okrem platieb, ktoré je povinná zaplatiť na základe zmlúv (pozri prílohu I bod 7). |
| --- | --- |

(43)

Nemecko poskytlo záväzok, že banka nepristúpi k žiadnym výplatám kupónových výnosov z hybridného kapitálu držaného súkromnými investormi okrem platieb, ktoré je povinná zaplatiť na základe zmlúv (pozri prílohu I bod 7).

4.6.   WestLB

| (44) | Ďalším zdrojom ťažkostí Sparkasse KölnBonn bola jej majetková účasť vo WestLB. V minulosti vznikli Sparkasse KölnBonn straty vo výške [...] miliónov EUR, keďže ako člen regionálneho združenia sporiteľní vložila vklad do rezervného fondu zriadeného združením sporiteľní ako bezpečnostná sieť pre jej členov a pre krajinské banky (Landesbanks). V roku 2008 musel fond zasiahnuť v súvislosti so záchranou WestLB. Zostávajúca riziková expozícia je spojená s nepriamou účasťou Sparkasse KölnBonn vo WestLB a so zostávajúcim nepriamym záväzkom za „zlú banku“ spoločnosti WestLB prostredníctvom RSGV. |
| --- | --- |

(44)

Ďalším zdrojom ťažkostí Sparkasse KölnBonn bola jej majetková účasť vo WestLB. V minulosti vznikli Sparkasse KölnBonn straty vo výške [...] miliónov EUR, keďže ako člen regionálneho združenia sporiteľní vložila vklad do rezervného fondu zriadeného združením sporiteľní ako bezpečnostná sieť pre jej členov a pre krajinské banky (Landesbanks). V roku 2008 musel fond zasiahnuť v súvislosti so záchranou WestLB. Zostávajúca riziková expozícia je spojená s nepriamou účasťou Sparkasse KölnBonn vo WestLB a so zostávajúcim nepriamym záväzkom za „zlú banku“ spoločnosti WestLB prostredníctvom RSGV.

| (45) | Hoci Sparkasse KölnBonn priamo neinvestovala do WestLB, má expozíciu vzhľadom na podiel, ktorý drží RSGV, v ktorom má Sparkasse KölnBonn priamy podiel vo výške približne 19 %. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, riziko, že zníženie účtovnej hodnoty WestLB v účtovnej evidencii RSGV bude mať vplyv na Sparkasse KölnBonn, je veľmi nízke. Po prvé WestLB bola nedávno ocenená nezávislou stranou a jej účtovná hodnota v účtovnej evidencii RSGV bola k 31. decembru 2009 primerane znížená z pôvodnej hodnoty [...] miliardy EUR na [...] miliónov EUR. Nepriamy podiel Sparkasse KölnBonn vo WestLB preto v súčasnosti predstavuje približne [...] miliónov EUR. Okrem toho, keďže Sparkasse KölnBonn má expozíciu voči WestLB len prostredníctvom svojho podielu v RSGV, pre Sparkasse KölnBonn je dôležitá len skutočná hodnota tohto podielu. Na ňu má vplyv nielen hodnota WestLB, ale aj iných dcérskych spoločností a investícií držaných v RSGV. Ocenením ostatných dcérskych spoločností RSGV, ktoré sa vykonalo na konci roka 2009, sa zistili významné latentné rezervy, ktoré by stačili na pokrytie aj potenciálne najhoršieho scenára odpísania WestLB na nulovú úroveň. |
| --- | --- |

(45)

Hoci Sparkasse KölnBonn priamo neinvestovala do WestLB, má expozíciu vzhľadom na podiel, ktorý drží RSGV, v ktorom má Sparkasse KölnBonn priamy podiel vo výške približne 19 %. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, riziko, že zníženie účtovnej hodnoty WestLB v účtovnej evidencii RSGV bude mať vplyv na Sparkasse KölnBonn, je veľmi nízke. Po prvé WestLB bola nedávno ocenená nezávislou stranou a jej účtovná hodnota v účtovnej evidencii RSGV bola k 31. decembru 2009 primerane znížená z pôvodnej hodnoty [...] miliardy EUR na [...] miliónov EUR. Nepriamy podiel Sparkasse KölnBonn vo WestLB preto v súčasnosti predstavuje približne [...] miliónov EUR. Okrem toho, keďže Sparkasse KölnBonn má expozíciu voči WestLB len prostredníctvom svojho podielu v RSGV, pre Sparkasse KölnBonn je dôležitá len skutočná hodnota tohto podielu. Na ňu má vplyv nielen hodnota WestLB, ale aj iných dcérskych spoločností a investícií držaných v RSGV. Ocenením ostatných dcérskych spoločností RSGV, ktoré sa vykonalo na konci roka 2009, sa zistili významné latentné rezervy, ktoré by stačili na pokrytie aj potenciálne najhoršieho scenára odpísania WestLB na nulovú úroveň.

| (46) | Povinnosť Sparkasse KölnBonn vložiť vklad [do ...] vytvorenej na pokrytie potenciálnych strát nedávno zriadenej problémovej banky WestLB predstavuje [...] miliónov EUR počas 25 rokov. Tento záväzok však nebude mať vplyv na schopnosť banky plniť v budúcnosti svoje kapitálové požiadavky, keďže vklady [do ...] sa majú realizovať len z budúcich ziskov. |
| --- | --- |

(46)

Povinnosť Sparkasse KölnBonn vložiť vklad [do ...] vytvorenej na pokrytie potenciálnych strát nedávno zriadenej problémovej banky WestLB predstavuje [...] miliónov EUR počas 25 rokov. Tento záväzok však nebude mať vplyv na schopnosť banky plniť v budúcnosti svoje kapitálové požiadavky, keďže vklady [do ...] sa majú realizovať len z budúcich ziskov.

4.7.   Čiastočné predčasné vystúpenie

| (47) | Nemecko sa zaviazalo, že Sparkasse KölnBonn splatí časť prijatého kapitálu skôr, ako sa ustanovuje v podmienkach príslušných nástrojov (pozri prílohu I bod 27). Splácať sa začne od roku 2011 a bude to prebiehať v dvoch etapách. |
| --- | --- |

(47)

Nemecko sa zaviazalo, že Sparkasse KölnBonn splatí časť prijatého kapitálu skôr, ako sa ustanovuje v podmienkach príslušných nástrojov (pozri prílohu I bod 27). Splácať sa začne od roku 2011 a bude to prebiehať v dvoch etapách.

| (48) | Prvým krokom je predaj tranže vo výške 150 miliónov EUR [...] združeniu Zweckverband. Vplyvom tejto transakcie, a najmä vplyvom úrovne obstarávacej ceny nezostane Förderungsgesellschaft v lepšej pozícii, než keby nástroj naďalej vlastnila (22). Zweckverband následne premení Genussrechte, ktoré sa v súčasnosti uznávajú ako kapitál Tier-2, na kapitálové nástroje Tier-1. Konkrétne nový nástroj bude podriadený, neumorí sa minimálne 30 rokov a nebudú sa z neho platiť kumulované výplaty kupónových výnosov. Tento krok povedie k zlepšeniu ukazovateľa podielu vlastného kapitálu Tier-1 Sparkasse KölnBonn o [0,8 – 1,0] %. |
| --- | --- |

(48)

Prvým krokom je predaj tranže vo výške 150 miliónov EUR [...] združeniu Zweckverband. Vplyvom tejto transakcie, a najmä vplyvom úrovne obstarávacej ceny nezostane Förderungsgesellschaft v lepšej pozícii, než keby nástroj naďalej vlastnila (22). Zweckverband následne premení Genussrechte, ktoré sa v súčasnosti uznávajú ako kapitál Tier-2, na kapitálové nástroje Tier-1. Konkrétne nový nástroj bude podriadený, neumorí sa minimálne 30 rokov a nebudú sa z neho platiť kumulované výplaty kupónových výnosov. Tento krok povedie k zlepšeniu ukazovateľa podielu vlastného kapitálu Tier-1 Sparkasse KölnBonn o [0,8 – 1,0] %.

| (49) | Nárast ukazovateľa podielu vlastného kapitálu Tier-1 umožňuje uskutočniť druhý krok, ktorým je v roku 2011 spätné odkúpenie zostávajúcej tranže Genussrechte, ktorú drží Förderungsgesellschaft, v nominálnej hodnote 150 miliónov EUR sporiteľňou Sparkasse KölnBonn. Oba tieto kroky budú celkovo viesť k poklesu ukazovateľa podielu vlastného kapitálu Tier-2 o [0,5 – 1,0] %. Okrem toho RSGV alebo iný člen sektora sporiteľní kúpi za trhovú cenu podiely Sparkasse KölnBonn v dvoch subjektoch, [...] (23) a [...], ktoré sú orientované na sporiteľne. Predaj nepriameho podielu v týchto dvoch subjektoch bude viesť k ďalšiemu poklesu celkových aktív banky o [0,2 – 0,5] %. Predaj týchto dvoch subjektov je úzko spojený so splatením druhej tranže Genussrechte, keďže RSGV kúpi tieto dva subjekty so ziskom z predaja Genussrechte. |
| --- | --- |

(49)

Nárast ukazovateľa podielu vlastného kapitálu Tier-1 umožňuje uskutočniť druhý krok, ktorým je v roku 2011 spätné odkúpenie zostávajúcej tranže Genussrechte, ktorú drží Förderungsgesellschaft, v nominálnej hodnote 150 miliónov EUR sporiteľňou Sparkasse KölnBonn. Oba tieto kroky budú celkovo viesť k poklesu ukazovateľa podielu vlastného kapitálu Tier-2 o [0,5 – 1,0] %. Okrem toho RSGV alebo iný člen sektora sporiteľní kúpi za trhovú cenu podiely Sparkasse KölnBonn v dvoch subjektoch, [...] (23) a [...], ktoré sú orientované na sporiteľne. Predaj nepriameho podielu v týchto dvoch subjektoch bude viesť k ďalšiemu poklesu celkových aktív banky o [0,2 – 0,5] %. Predaj týchto dvoch subjektov je úzko spojený so splatením druhej tranže Genussrechte, keďže RSGV kúpi tieto dva subjekty so ziskom z predaja Genussrechte.

5.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI REKAPITALIZAČNÉHO OPATRENIA

| (50) | Komisia pripomína, že 4. novembra 2009 začala konanie vo veci formálneho zisťovania, ktoré sa týka rekapitalizačného opatrenia, v súvislosti s jeho zlučiteľnosťou s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ (24) ako pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(50)

Komisia pripomína, že 4. novembra 2009 začala konanie vo veci formálneho zisťovania, ktoré sa týka rekapitalizačného opatrenia, v súvislosti s jeho zlučiteľnosťou s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ (24) ako pomoc na reštrukturalizáciu.

| (51) | Komisia ďalej vyslovila pochybnosti, či sa nejakým spôsobom zabezpečilo primerané rozdelenie bremena a či sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže, ako sa vyžaduje v pravidlách štátnej pomoci (odsek 50 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(51)

Komisia ďalej vyslovila pochybnosti, či sa nejakým spôsobom zabezpečilo primerané rozdelenie bremena a či sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže, ako sa vyžaduje v pravidlách štátnej pomoci (odsek 50 rozhodnutia o začatí konania).

| (52) | Napokon vzhľadom na neistotu, či ťažkosti Sparkasse KölnBonn boli spôsobené investičnými rozhodnutiami prijatými dávnejšie pred vznikom krízy, alebo krízou samotnou, Komisia nedospela k záveru, či rekapitalizačné opatrenia budú patriť do pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ alebo článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Komisia sa rozhodla pokračovať v prešetrovaní faktov s cieľom určiť správny právny základ, ktorý sa má uplatniť, a prijať stanovisko neskôr. |
| --- | --- |

(52)

Napokon vzhľadom na neistotu, či ťažkosti Sparkasse KölnBonn boli spôsobené investičnými rozhodnutiami prijatými dávnejšie pred vznikom krízy, alebo krízou samotnou, Komisia nedospela k záveru, či rekapitalizačné opatrenia budú patriť do pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ alebo článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Komisia sa rozhodla pokračovať v prešetrovaní faktov s cieľom určiť správny právny základ, ktorý sa má uplatniť, a prijať stanovisko neskôr.

6.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (53) | Komisia uvádza, že v súvislosti s rozhodnutím o začatí konania vo veci rekapitalizačného opatrenia neboli doručené žiadne pripomienky zainteresovaných tretích strán. |
| --- | --- |

(53)

Komisia uvádza, že v súvislosti s rozhodnutím o začatí konania vo veci rekapitalizačného opatrenia neboli doručené žiadne pripomienky zainteresovaných tretích strán.

7.   PRIPOMIENKY NEMECKA

| (54) | Nemecko uviedlo, že preskúmalo rozhodnutie Komisie zo 4. novembra 2009, prostredníctvom ktorého sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. Nemecko informovalo Komisiu, že potvrdzuje svoje stanovisko, že rekapitalizačné opatrenia, ktoré Sparkasse KölnBonn prijala vo forme vkladov tichých spoločníkov a podielových listov na konci roka 2008 a na začiatku roka 2009, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Nemecko vyjadrilo názor, že na základe dôvodov uvedených pred rozhodnutím o začatí konania (pozri odseky 24 – 28 rozhodnutia o začatí konania) sú príslušné opatrenia v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(54)

Nemecko uviedlo, že preskúmalo rozhodnutie Komisie zo 4. novembra 2009, prostredníctvom ktorého sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. Nemecko informovalo Komisiu, že potvrdzuje svoje stanovisko, že rekapitalizačné opatrenia, ktoré Sparkasse KölnBonn prijala vo forme vkladov tichých spoločníkov a podielových listov na konci roka 2008 a na začiatku roka 2009, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Nemecko vyjadrilo názor, že na základe dôvodov uvedených pred rozhodnutím o začatí konania (pozri odseky 24 – 28 rozhodnutia o začatí konania) sú príslušné opatrenia v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (55) | Nemecko nesúhlasilo s hodnotením Komisie, že v čase, keď sa rekapitalizačné opatrenia realizovali, t. j. na konci roka 2008 a na začiatku roka 2009, trh hybridných nástrojov úplne prestal fungovať (25). Nesúhlasilo konkrétne so záverom Komisie, že žiadny investor v trhovom hospodárstve alebo vlastník by nerealizoval takúto investíciu v tom čase, a to ani pri vyššej cene (pozri odsek 38 rozhodnutia o začatí konania). Tvrdilo, že vývoj trhu nemal vplyv na Sparkasse KölnBonn, ktorá bola schopná emitovať dlh s nízkou prioritou v posledných štyroch mesiacoch roku 2008 (v celkovej výške [10 – 15] miliónov EUR), ako aj v prvom štvrťroku 2009 (v celkovej výške [35 – 40] miliónov EUR) v tranžiach do niekoľkých stoviek tisíc eur. |
| --- | --- |

(55)

Nemecko nesúhlasilo s hodnotením Komisie, že v čase, keď sa rekapitalizačné opatrenia realizovali, t. j. na konci roka 2008 a na začiatku roka 2009, trh hybridných nástrojov úplne prestal fungovať (25). Nesúhlasilo konkrétne so záverom Komisie, že žiadny investor v trhovom hospodárstve alebo vlastník by nerealizoval takúto investíciu v tom čase, a to ani pri vyššej cene (pozri odsek 38 rozhodnutia o začatí konania). Tvrdilo, že vývoj trhu nemal vplyv na Sparkasse KölnBonn, ktorá bola schopná emitovať dlh s nízkou prioritou v posledných štyroch mesiacoch roku 2008 (v celkovej výške [10 – 15] miliónov EUR), ako aj v prvom štvrťroku 2009 (v celkovej výške [35 – 40] miliónov EUR) v tranžiach do niekoľkých stoviek tisíc eur.

| (56) | Napokon Nemecko vyslovilo námietky proti tvrdeniu, že rekapitalizácia Sparkasse KölnBonn spoločnosťou Förderungsgesellschaft zahŕňala využitie štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(56)

Napokon Nemecko vyslovilo námietky proti tvrdeniu, že rekapitalizácia Sparkasse KölnBonn spoločnosťou Förderungsgesellschaft zahŕňala využitie štátnych zdrojov.

| (57) | Nemecko však vyjadrilo presvedčenie, že ak by Komisia potvrdila svoje predchádzajúce hodnotenie týkajúce sa povahy rekapitalizácie Sparkasse KölnBonn ako štátnej pomoci, tieto opatrenia by boli zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(57)

Nemecko však vyjadrilo presvedčenie, že ak by Komisia potvrdila svoje predchádzajúce hodnotenie týkajúce sa povahy rekapitalizácie Sparkasse KölnBonn ako štátnej pomoci, tieto opatrenia by boli zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

| (58) | Nemecko tvrdilo, že plán reštrukturalizácie spĺňa všetky podmienky ustanovené v oznámení Komisie z 23. júla 2009 s názvom Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (26) (ďalej len „oznámenie o reštrukturalizácii“). |
| --- | --- |

(58)

Nemecko tvrdilo, že plán reštrukturalizácie spĺňa všetky podmienky ustanovené v oznámení Komisie z 23. júla 2009 s názvom Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (26) (ďalej len „oznámenie o reštrukturalizácii“).

| (59) | Plán reštrukturalizácie podľa názoru Nemecka zabezpečuje obnovenie dlhodobej rentability Sparkasse KölnBonn, poskytuje dostatočnú vlastnú účasť na nákladoch na reštrukturalizáciu sporiteľňou Sparkasse KölnBonn a obmedzuje narušenie hospodárskej súťaže zásadnými štrukturálnymi a etickými opatreniami. |
| --- | --- |

(59)

Plán reštrukturalizácie podľa názoru Nemecka zabezpečuje obnovenie dlhodobej rentability Sparkasse KölnBonn, poskytuje dostatočnú vlastnú účasť na nákladoch na reštrukturalizáciu sporiteľňou Sparkasse KölnBonn a obmedzuje narušenie hospodárskej súťaže zásadnými štrukturálnymi a etickými opatreniami.

| (60) | Záväzky poskytnuté Nemeckom sú uvedené v prílohách I až III a predstavujú neoddeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia. V snahe zabezpečiť, aby sa záväzky plnili, vymenuje sa správca pre monitorovanie. Postup vymenovania a povinnosti správcu pre monitorovanie sú stanovené v prílohe II. Nemecko sa ďalej zaviazalo plniť časový rozvrh odpredajov (pozri prílohu I body 10 a 13). Ak sa nebude plniť časový rozvrh, na ktorý sa Nemecko zaviazalo, vymenuje sa správca pre odpredaj, ktorý bude vykonávať svoje povinnosti v súlade s podmienkami ustanovenými v prílohe III. |
| --- | --- |

(60)

Záväzky poskytnuté Nemeckom sú uvedené v prílohách I až III a predstavujú neoddeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia. V snahe zabezpečiť, aby sa záväzky plnili, vymenuje sa správca pre monitorovanie. Postup vymenovania a povinnosti správcu pre monitorovanie sú stanovené v prílohe II. Nemecko sa ďalej zaviazalo plniť časový rozvrh odpredajov (pozri prílohu I body 10 a 13). Ak sa nebude plniť časový rozvrh, na ktorý sa Nemecko zaviazalo, vymenuje sa správca pre odpredaj, ktorý bude vykonávať svoje povinnosti v súlade s podmienkami ustanovenými v prílohe III.

8.   POSÚDENIE

8.1.   Existencia pomoci a jej výška

| (61) | Komisia musí posúdiť, či príslušné opatrenia predstavujú štátnu pomoc. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek podobe členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(61)

Komisia musí posúdiť, či príslušné opatrenia predstavujú štátnu pomoc. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek podobe členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (62) | V rozhodnutí o začatí konania (oddiel 5.1) Komisia dospela k predbežnému záveru, že rekapitalizačné opatrenia Sparkasse KölnBonn predstavujú štátnu pomoc. Komisia nemôže súhlasiť s argumentmi Nemecka, podľa ktorých opatrenia nepredstavovali pomoc, keďže podmienky oboch nástrojov boli v súlade s tým, čo by akceptoval investor v trhovom hospodárstve. Aj keby boli príjmy z oboch nástrojov v súlade s úrokmi platenými za porovnateľné nástroje do začiatku roka 2008, v prípade Sparkasse KölnBonn boli príliš nízke vzhľadom na vysoké riziko vyplývajúce z nedostatočnej ziskovosti banky. V čase rekapitalizácie bol trh s hybridnými nástrojmi úplne neaktívny. Komisia preto v kontexte daného prípadu, a najmä situácie na trhu nemohla prijať argument, že investor v trhovom hospodárstve by v tom čase realizoval túto investíciu, tým menej pri investovaní za rovnocenných podmienok. |
| --- | --- |

(62)

V rozhodnutí o začatí konania (oddiel 5.1) Komisia dospela k predbežnému záveru, že rekapitalizačné opatrenia Sparkasse KölnBonn predstavujú štátnu pomoc. Komisia nemôže súhlasiť s argumentmi Nemecka, podľa ktorých opatrenia nepredstavovali pomoc, keďže podmienky oboch nástrojov boli v súlade s tým, čo by akceptoval investor v trhovom hospodárstve. Aj keby boli príjmy z oboch nástrojov v súlade s úrokmi platenými za porovnateľné nástroje do začiatku roka 2008, v prípade Sparkasse KölnBonn boli príliš nízke vzhľadom na vysoké riziko vyplývajúce z nedostatočnej ziskovosti banky. V čase rekapitalizácie bol trh s hybridnými nástrojmi úplne neaktívny. Komisia preto v kontexte daného prípadu, a najmä situácie na trhu nemohla prijať argument, že investor v trhovom hospodárstve by v tom čase realizoval túto investíciu, tým menej pri investovaní za rovnocenných podmienok.

| (63) | Z prešetrovania nevyplynuli žiadne informácie, ktoré by toto hodnotenie zmenili. Emisia dlhu s nízkou prioritou sporiteľňou Sparkasse KölnBonn na konci roka 2008 a v prvom štvrťroku 2009 neposkytuje spoľahlivé dôkazy, že trhy s hybridnými nástrojmi boli aktívne, keďže sa realizovalo len veľmi malé množstvo jednotlivých tranží. Tranže s hybridnými nástrojmi v hodnote niekoľko sto tisíc eur predstavujú značne rozdielnu úroveň rizika, než je riziko nástroja s nominálnou hodnotou 150 miliónov EUR, a preto ich môžu súkromné trhy oveľa ľahšie absorbovať. Komisia preto potvrdzuje svoje stanovisko, že žiadny investor v trhovom hospodárstve by nenadobudol emisiu hybridných nástrojov porovnateľnej veľkosti a vlastností, ako mali v danom čase rekapitalizačné opatrenia Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(63)

Z prešetrovania nevyplynuli žiadne informácie, ktoré by toto hodnotenie zmenili. Emisia dlhu s nízkou prioritou sporiteľňou Sparkasse KölnBonn na konci roka 2008 a v prvom štvrťroku 2009 neposkytuje spoľahlivé dôkazy, že trhy s hybridnými nástrojmi boli aktívne, keďže sa realizovalo len veľmi malé množstvo jednotlivých tranží. Tranže s hybridnými nástrojmi v hodnote niekoľko sto tisíc eur predstavujú značne rozdielnu úroveň rizika, než je riziko nástroja s nominálnou hodnotou 150 miliónov EUR, a preto ich môžu súkromné trhy oveľa ľahšie absorbovať. Komisia preto potvrdzuje svoje stanovisko, že žiadny investor v trhovom hospodárstve by nenadobudol emisiu hybridných nástrojov porovnateľnej veľkosti a vlastností, ako mali v danom čase rekapitalizačné opatrenia Sparkasse KölnBonn.

| (64) | Pokiaľ ide o povahu zdrojov použitých na rekapitalizáciu Sparkasse KölnBonn spoločnosťou Förderungsgesellschaft, Komisia pripomína, že už ustanovila vo svojej rozhodovacej praxi, že prostriedky, ktoré poskytla RSGV, predstavujú zdroje priamo alebo nepriamo kontrolované verejnými orgánmi (27). Komisia zastáva názor, že sa to vzťahuje aj na Förderungsgesellschaft, ktorá je dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve RSGV. Tieto zdroje sú preto štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(64)

Pokiaľ ide o povahu zdrojov použitých na rekapitalizáciu Sparkasse KölnBonn spoločnosťou Förderungsgesellschaft, Komisia pripomína, že už ustanovila vo svojej rozhodovacej praxi, že prostriedky, ktoré poskytla RSGV, predstavujú zdroje priamo alebo nepriamo kontrolované verejnými orgánmi (27). Komisia zastáva názor, že sa to vzťahuje aj na Förderungsgesellschaft, ktorá je dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve RSGV. Tieto zdroje sú preto štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (65) | Z hľadiska uvedeného Komisia potvrdzuje predbežný záver, ku ktorému sa dospelo v rozhodnutí o začatí konania, že rekapitalizačné opatrenia v prospech Sparkasse KölnBonn predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(65)

Z hľadiska uvedeného Komisia potvrdzuje predbežný záver, ku ktorému sa dospelo v rozhodnutí o začatí konania, že rekapitalizačné opatrenia v prospech Sparkasse KölnBonn predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (66) | Komisia ďalej uvádza, že opatrenia pomoci na záchranu sa premenili na pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá naďalej poskytuje banke výhodu. Tieto opatrenia umožnili banke získať zdroje financovania v situácii, keď nebolo možné získať kapitál na trhu, najmä počas finančnej a hospodárskej krízy. Banke to poskytuje hospodársku výhodu a posilňuje jej pozíciu v porovnaní s pozíciou jej konkurentov v Nemecku a v ostatných členských štátoch, ktorí nevyužívajú rovnakú podporu. Opatrenia sa preto musia považovať za schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(66)

Komisia ďalej uvádza, že opatrenia pomoci na záchranu sa premenili na pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá naďalej poskytuje banke výhodu. Tieto opatrenia umožnili banke získať zdroje financovania v situácii, keď nebolo možné získať kapitál na trhu, najmä počas finančnej a hospodárskej krízy. Banke to poskytuje hospodársku výhodu a posilňuje jej pozíciu v porovnaní s pozíciou jej konkurentov v Nemecku a v ostatných členských štátoch, ktorí nevyužívajú rovnakú podporu. Opatrenia sa preto musia považovať za schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (67) | Prvok pomoci v kapitálových dotáciách sa rovná 650 miliónov EUR a predstavuje 3,3 % vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky (koniec roka 2008). |
| --- | --- |

(67)

Prvok pomoci v kapitálových dotáciách sa rovná 650 miliónov EUR a predstavuje 3,3 % vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky (koniec roka 2008).

8.2.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

8.2.1.   Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti

| (68) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zo 4. novembra 2009 nedospela k záveru, čo by predstavovalo vhodný právny základ analýzy rekapitalizačných opatrení. Na základe informácií dostupných v tom čase sa zdalo, že rozhodnutia investovať do regionálnych rozvojových projektov, ktoré sa prijali v období dávno pred finančnou krízou, sú hlavným zdrojom ťažkostí Sparkasse KölnBonn. Keďže sa zdalo, že kríza len zhoršila existujúce problémy banky, nevylúčilo sa uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Na druhej strane dátum realizácie rekapitalizačných opatrení na vrchole finančnej krízy a rozhodovacia prax Komisie pre oblasť finančnej krízy v bankách naznačovali uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(68)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zo 4. novembra 2009 nedospela k záveru, čo by predstavovalo vhodný právny základ analýzy rekapitalizačných opatrení. Na základe informácií dostupných v tom čase sa zdalo, že rozhodnutia investovať do regionálnych rozvojových projektov, ktoré sa prijali v období dávno pred finančnou krízou, sú hlavným zdrojom ťažkostí Sparkasse KölnBonn. Keďže sa zdalo, že kríza len zhoršila existujúce problémy banky, nevylúčilo sa uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Na druhej strane dátum realizácie rekapitalizačných opatrení na vrchole finančnej krízy a rozhodovacia prax Komisie pre oblasť finančnej krízy v bankách naznačovali uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

| (69) | Okrem toho, aj keby predchádzajúce rozhodnutia obsahovali odkaz na usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (28) (ďalej len „usmernenia o reštrukturalizácii“), Komisia vysvetlila v bode 49 oznámenia o reštrukturalizácii, že všetka pomoc notifikovaná Komisii pred 31. decembrom 2010 sa bude posudzovať ako pomoc bankám na reštrukturalizáciu podľa oznámenia o reštrukturalizácii, a nie podľa usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(69)

Okrem toho, aj keby predchádzajúce rozhodnutia obsahovali odkaz na usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (28) (ďalej len „usmernenia o reštrukturalizácii“), Komisia vysvetlila v bode 49 oznámenia o reštrukturalizácii, že všetka pomoc notifikovaná Komisii pred 31. decembrom 2010 sa bude posudzovať ako pomoc bankám na reštrukturalizáciu podľa oznámenia o reštrukturalizácii, a nie podľa usmernení o reštrukturalizácii.

| (70) | Vzhľadom na pretrvávajúcu citlivosť bankového sektora v Nemecku dospela Komisia k záveru, že potenciálne zrušenie jednej z najväčších sporiteľní v Nemecku v dôsledku [...] by malo systémové dôsledky, a preto by ohrozovalo finančnú stabilitu v Nemecku. |
| --- | --- |

(70)

Vzhľadom na pretrvávajúcu citlivosť bankového sektora v Nemecku dospela Komisia k záveru, že potenciálne zrušenie jednej z najväčších sporiteľní v Nemecku v dôsledku [...] by malo systémové dôsledky, a preto by ohrozovalo finančnú stabilitu v Nemecku.

| (71) | Článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ preto predstavuje primeraný právny základ na posúdenie, či pomoc, ktorú dostala Sparkasse KölnBonn, je zlučiteľná s vnútorným trhom ako pomoc na reštrukturalizáciu s cieľom zachovať finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(71)

Článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ preto predstavuje primeraný právny základ na posúdenie, či pomoc, ktorú dostala Sparkasse KölnBonn, je zlučiteľná s vnútorným trhom ako pomoc na reštrukturalizáciu s cieľom zachovať finančnú stabilitu.

8.2.2.   Zlučiteľnosť pomoci na reštrukturalizáciu s vnútorným trhom

| (72) | Podľa oznámenia o reštrukturalizácii po prvé plán reštrukturalizácie musí dokazovať, že proces reštrukturalizácie, ktorým príjemca štátnej pomoci prechádza, je vhodný na obnovenie jeho dlhodobej životaschopnosti. Po druhé výška pomoci musí byť obmedzená na potrebné minimum a príjemca pomoci, ako aj jeho vlastníci kapitálu by mali čo najviac prispievať k reštrukturalizácii vlastnými zdrojmi. Po tretie musia byť zavedené opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, ktoré vzniklo umelou podporou trhovej sily príjemcu, a na zabezpečenie bankového sektora založeného na hospodárskej súťaži. Napokon je potrebné venovať pozornosť otázkam monitorovania a procesným otázkam. |
| --- | --- |

(72)

Podľa oznámenia o reštrukturalizácii po prvé plán reštrukturalizácie musí dokazovať, že proces reštrukturalizácie, ktorým príjemca štátnej pomoci prechádza, je vhodný na obnovenie jeho dlhodobej životaschopnosti. Po druhé výška pomoci musí byť obmedzená na potrebné minimum a príjemca pomoci, ako aj jeho vlastníci kapitálu by mali čo najviac prispievať k reštrukturalizácii vlastnými zdrojmi. Po tretie musia byť zavedené opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, ktoré vzniklo umelou podporou trhovej sily príjemcu, a na zabezpečenie bankového sektora založeného na hospodárskej súťaži. Napokon je potrebné venovať pozornosť otázkam monitorovania a procesným otázkam.

i)   Obnovenie dlhodobej rentability

| (73) | Nemecko predložilo v súlade s bodmi 9 až 11 oznámenia o reštrukturalizácii komplexný a podrobný plán reštrukturalizácie, ktorý obsahuje úplné informácie o modeli podnikania. V pláne sa uvádzajú aj príčiny ťažkostí, ktorým je banka vystavená. |
| --- | --- |

(73)

Nemecko predložilo v súlade s bodmi 9 až 11 oznámenia o reštrukturalizácii komplexný a podrobný plán reštrukturalizácie, ktorý obsahuje úplné informácie o modeli podnikania. V pláne sa uvádzajú aj príčiny ťažkostí, ktorým je banka vystavená.

| (74) | Pokiaľ ide o model podnikania Sparkasse KölnBonn, banka má v úmysle znova sa sústrediť na tradičné regionálne podnikateľské činnosti sporiteľní. Bude poskytovať úplnú škálu retailových bankových produktov pre svoje hlavné segmenty klientov v regióne Kolín – Bonn: retailoví klienti, malé a stredné podniky, ako aj menší firemní a inštitucionálni klienti usadení v regióne. Sparkasse KölnBonn sa v dôsledku toho sústredí na svoje činnosti vyplývajúce zo stanov a bude zužitkúvať svoju hlavnú odbornú spôsobilosť, pričom prestane pôsobiť v oblastiach, ktoré boli dôvodom vzniku jej finančných ťažkostí. Sparkasse KölnBonn ukončí najmä obchodovanie s vlastnými prostriedkami, aktivity v dcérskych spoločnostiach, ktorých predmet podnikania nesúvisí s hlavným predmetom jej podnikania, a investície do portfólií SAA a ABS. Komisia zastáva názor, že nový model podnikania banky je v dlhodobom horizonte životaschopný a udržateľný. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o model podnikania Sparkasse KölnBonn, banka má v úmysle znova sa sústrediť na tradičné regionálne podnikateľské činnosti sporiteľní. Bude poskytovať úplnú škálu retailových bankových produktov pre svoje hlavné segmenty klientov v regióne Kolín – Bonn: retailoví klienti, malé a stredné podniky, ako aj menší firemní a inštitucionálni klienti usadení v regióne. Sparkasse KölnBonn sa v dôsledku toho sústredí na svoje činnosti vyplývajúce zo stanov a bude zužitkúvať svoju hlavnú odbornú spôsobilosť, pričom prestane pôsobiť v oblastiach, ktoré boli dôvodom vzniku jej finančných ťažkostí. Sparkasse KölnBonn ukončí najmä obchodovanie s vlastnými prostriedkami, aktivity v dcérskych spoločnostiach, ktorých predmet podnikania nesúvisí s hlavným predmetom jej podnikania, a investície do portfólií SAA a ABS. Komisia zastáva názor, že nový model podnikania banky je v dlhodobom horizonte životaschopný a udržateľný.

| (75) | Ťažkosti Sparkasse KölnBonn bolo možné pripísať najmä na vrub troch činností: i) projektov regionálneho rozvoja; ii) investícií do portfólií ABS a SAA a iii) investícií banky do WestLB. |
| --- | --- |

(75)

Ťažkosti Sparkasse KölnBonn bolo možné pripísať najmä na vrub troch činností: i) projektov regionálneho rozvoja; ii) investícií do portfólií ABS a SAA a iii) investícií banky do WestLB.

| (76) | Sparkasse KölnBonn začala už v roku 2008 s predajom alebo likvidáciou dcérskych spoločností, ktoré nesúvisia s hlavným predmetom podnikania banky a súvisia s regionálnym rozvojom. Úplné ukončenie týchto činností predstavuje nutné a primerané opatrenie na odstránenie obáv Komisie, keďže odpredajmi sa stanovuje krajná medza pre budúce straty alebo rizikovú expozíciu pochádzajúcu z dcérskych spoločností. Týmto opatrením sa okrem toho uvoľňujú kapitálové, ako aj manažérske kapacity, ktoré možno opätovne využiť v hlavnom predmete podnikania banky. Odpredajmi sa okrem toho zníži aj bilančná suma banky približne o [180 – 230] miliónov EUR ([0 – 2] %) (29). |
| --- | --- |

(76)

Sparkasse KölnBonn začala už v roku 2008 s predajom alebo likvidáciou dcérskych spoločností, ktoré nesúvisia s hlavným predmetom podnikania banky a súvisia s regionálnym rozvojom. Úplné ukončenie týchto činností predstavuje nutné a primerané opatrenie na odstránenie obáv Komisie, keďže odpredajmi sa stanovuje krajná medza pre budúce straty alebo rizikovú expozíciu pochádzajúcu z dcérskych spoločností. Týmto opatrením sa okrem toho uvoľňujú kapitálové, ako aj manažérske kapacity, ktoré možno opätovne využiť v hlavnom predmete podnikania banky. Odpredajmi sa okrem toho zníži aj bilančná suma banky približne o [180 – 230] miliónov EUR ([0 – 2] %) (29).

| (77) | Keďže činnosti dcérskych spoločností, ktoré sa majú predať mestu Kolín, sú najmä činnosti súvisiace s rozvojom v oblasti nehnuteľností a služby spojené s nehnuteľnosťami, Komisia nezastáva názor, že v tomto prípade je nutné alebo primerané uplatňovať oznámenie Komisie o zaobchádzaní so znehodnotenými aktívami v bankovom sektore Spoločenstva (30) (ďalej len „oznámenie o znehodnotených aktívach“). Účtovné hodnoty týchto dcérskych spoločností v minulých rokoch výrazne poklesli v snahe zosúladiť ich s ich trhovou hodnotou. Výrazné ďalšie straty pre banku v dôsledku predaja dcérskych spoločností sa preto neočakávajú. Okrem toho záväzok Nemecka, že banka bude realizovať predaj za trhovú hodnotu, ktorú určí nezávislý znalec, zabezpečuje, že v týchto transakciách nebude prítomná dodatočná štátna pomoc. |
| --- | --- |

(77)

Keďže činnosti dcérskych spoločností, ktoré sa majú predať mestu Kolín, sú najmä činnosti súvisiace s rozvojom v oblasti nehnuteľností a služby spojené s nehnuteľnosťami, Komisia nezastáva názor, že v tomto prípade je nutné alebo primerané uplatňovať oznámenie Komisie o zaobchádzaní so znehodnotenými aktívami v bankovom sektore Spoločenstva (30) (ďalej len „oznámenie o znehodnotených aktívach“). Účtovné hodnoty týchto dcérskych spoločností v minulých rokoch výrazne poklesli v snahe zosúladiť ich s ich trhovou hodnotou. Výrazné ďalšie straty pre banku v dôsledku predaja dcérskych spoločností sa preto neočakávajú. Okrem toho záväzok Nemecka, že banka bude realizovať predaj za trhovú hodnotu, ktorú určí nezávislý znalec, zabezpečuje, že v týchto transakciách nebude prítomná dodatočná štátna pomoc.

| (78) | Ďalším zdrojom problémov banky boli portfóliá ABS a SAA. Tieto investície sa už podstatne znížili. Sparkasse KölnBonn sa úplne vzdá týchto portfólií do konca roka 2014. Keďže tieto investície sú mimo rozsahu pôsobnosti nového podnikateľského modelu banky, vzdanie sa týchto portfólií predstavuje nutný krok pri realizácii stratégie Sparkasse KölnBonn. Súčasná účtovná hodnota zostávajúcich aktív v portfóliách ABS a SAA je celkovo v súlade s ich trhovou hodnotou. Zostávajúca riziková expozícia vyplývajúca z týchto portfólií je preto obmedzená a nemá negatívny vplyv na rentabilitu banky. |
| --- | --- |

(78)

Ďalším zdrojom problémov banky boli portfóliá ABS a SAA. Tieto investície sa už podstatne znížili. Sparkasse KölnBonn sa úplne vzdá týchto portfólií do konca roka 2014. Keďže tieto investície sú mimo rozsahu pôsobnosti nového podnikateľského modelu banky, vzdanie sa týchto portfólií predstavuje nutný krok pri realizácii stratégie Sparkasse KölnBonn. Súčasná účtovná hodnota zostávajúcich aktív v portfóliách ABS a SAA je celkovo v súlade s ich trhovou hodnotou. Zostávajúca riziková expozícia vyplývajúca z týchto portfólií je preto obmedzená a nemá negatívny vplyv na rentabilitu banky.

| (79) | Na záver treba povedať, zostávajúca expozícia banky voči WestLB, ktorá v minulosti viedla k stratám Sparkasse KölnBonn vo výške [...] miliónov EUR, je veľkosťou obmedzená a je kompenzovaná rezervami v investičnom portfóliu RSGV. Okrem toho vklad banky [do ...] sa má realizovať len z budúceho čistého zisku. Povinnosť Sparkasse KölnBonn vykonať vklad [do ...] preto neohrozí rentabilitu Sparkasse KölnBonn z dlhodobého hľadiska. Komisia ďalej pozitívne posudzuje skutočnosť, že vklady banky sa môžu realizovať až vtedy, keď sa kapitál štátu nahradí v súlade s podmienkami rekapitalizácie. |
| --- | --- |

(79)

Na záver treba povedať, zostávajúca expozícia banky voči WestLB, ktorá v minulosti viedla k stratám Sparkasse KölnBonn vo výške [...] miliónov EUR, je veľkosťou obmedzená a je kompenzovaná rezervami v investičnom portfóliu RSGV. Okrem toho vklad banky [do ...] sa má realizovať len z budúceho čistého zisku. Povinnosť Sparkasse KölnBonn vykonať vklad [do ...] preto neohrozí rentabilitu Sparkasse KölnBonn z dlhodobého hľadiska. Komisia ďalej pozitívne posudzuje skutočnosť, že vklady banky sa môžu realizovať až vtedy, keď sa kapitál štátu nahradí v súlade s podmienkami rekapitalizácie.

| (80) | Komisia berie na vedomie, že banka už riešila a bude ďalej riešiť nedostatky svojej správy a riadenia firmy. Zmena štruktúry akcionárov a hlasovanie kvalifikovanou väčšinou zavedené na základe fúzie Stadtsparkasse Köln so Sparkasse Bonn v roku 2005 zabezpečujú, že politické záujmy vlastníkov neprevážia ekonomické záujmy banky. Okrem toho zmeny štruktúry a veľkosti orgánov Sparkasse KölnBonn, ako aj zmeny procesu rozhodovania vedú k zlepšeniu zodpovednosti vrcholového manažmentu. Menšie rozdelenie zodpovednosti, ako aj vyšší podiel pracovníkov, ktorí nie sú politicky motivovaní a ktorí sú [externí ...] experti v orgánoch banky, zvýšia transparentnosť a efektívnosť procesu rozhodovania. Tieto opatrenia sa spolu so zmenou štruktúry akcionárov sústreďujú na zdroje ťažkostí Sparkasse KölnBonn, keďže minimalizujú riziko, že sa Sparkasse KölnBonn bude zapájať do politicky orientovaných projektov, ktoré sú v rozpore s ekonomickými záujmami banky. Okrem toho sa zdá, že nezávislosť manažmentu banky je dostatočne zakotvená v existujúcich právnych predpisoch. Skutočnosť, že Sparkasse KölnBonn poskytla dôkazy, že od roku 2004 sa banka nepodieľala na nových politicky orientovaných projektoch, dokumentuje, že realizované opatrenia sú účinné. Nový kódex správy a riadenia firmy je celkovo v súlade s tým, čo sa dosiahlo v porovnateľných prípadoch (31). Realizované a prisľúbené zmeny správy a riadenia Sparkasse KölnBonn možno preto považovať za primerané a dostatočné pre vklad k obnove rentability banky z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(80)

Komisia berie na vedomie, že banka už riešila a bude ďalej riešiť nedostatky svojej správy a riadenia firmy. Zmena štruktúry akcionárov a hlasovanie kvalifikovanou väčšinou zavedené na základe fúzie Stadtsparkasse Köln so Sparkasse Bonn v roku 2005 zabezpečujú, že politické záujmy vlastníkov neprevážia ekonomické záujmy banky. Okrem toho zmeny štruktúry a veľkosti orgánov Sparkasse KölnBonn, ako aj zmeny procesu rozhodovania vedú k zlepšeniu zodpovednosti vrcholového manažmentu. Menšie rozdelenie zodpovednosti, ako aj vyšší podiel pracovníkov, ktorí nie sú politicky motivovaní a ktorí sú [externí ...] experti v orgánoch banky, zvýšia transparentnosť a efektívnosť procesu rozhodovania. Tieto opatrenia sa spolu so zmenou štruktúry akcionárov sústreďujú na zdroje ťažkostí Sparkasse KölnBonn, keďže minimalizujú riziko, že sa Sparkasse KölnBonn bude zapájať do politicky orientovaných projektov, ktoré sú v rozpore s ekonomickými záujmami banky. Okrem toho sa zdá, že nezávislosť manažmentu banky je dostatočne zakotvená v existujúcich právnych predpisoch. Skutočnosť, že Sparkasse KölnBonn poskytla dôkazy, že od roku 2004 sa banka nepodieľala na nových politicky orientovaných projektoch, dokumentuje, že realizované opatrenia sú účinné. Nový kódex správy a riadenia firmy je celkovo v súlade s tým, čo sa dosiahlo v porovnateľných prípadoch (31). Realizované a prisľúbené zmeny správy a riadenia Sparkasse KölnBonn možno preto považovať za primerané a dostatočné pre vklad k obnove rentability banky z dlhodobého hľadiska.

| (81) | Komisia zastáva názor, že plán reštrukturalizácie Sparkasse KölnBonn spĺňa požiadavky ustanovené v bodoch 9 a 12 – 15 oznámenia o reštrukturalizácii, a to konkrétne, že v pláne reštrukturalizácie by sa malo uvádzať aj to, ako banka čo najskôr obnoví svoju rentabilitu z dlhodobého hľadiska bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného imania, pričom by mali byť pokryté všetky náklady na jej bežnú prevádzku a mali by byť dodržané príslušné regulačné požiadavky. |
| --- | --- |

(81)

Komisia zastáva názor, že plán reštrukturalizácie Sparkasse KölnBonn spĺňa požiadavky ustanovené v bodoch 9 a 12 – 15 oznámenia o reštrukturalizácii, a to konkrétne, že v pláne reštrukturalizácie by sa malo uvádzať aj to, ako banka čo najskôr obnoví svoju rentabilitu z dlhodobého hľadiska bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného imania, pričom by mali byť pokryté všetky náklady na jej bežnú prevádzku a mali by byť dodržané príslušné regulačné požiadavky.

| (82) | Po prvé Sparkasse KölnBonn poskytla finančné výhľady na obdobie rokov 2008 – 2014 a poskytla informácie o výnosoch, nákladoch, zníženiach hodnoty, ziskoch a kapitálovej pozícii banky. Komisia dospela k záveru, že výhľady poskytnuté v súvislosti so základným scenárom vychádzajú z primeraných základných makroekonomických predpokladov. Banka očakáva, že v roku 2010 opäť dosiahne zisk a počas celého obdobia reštrukturalizácie bude postupne zlepšovať svoje ročné výsledky. Okrem toho ROE dosiahne v roku 2014 úroveň [9 – 10] %, čo sa zdá byť primeraná úroveň odmeny pre retailové banky za zvyčajných trhových podmienok. Počínajúc rokom 2013 Sparkasse KölnBonn ďalej úplne vyplatí opatrenia pomoci. Ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky zostáva vysoko nad minimálnymi kapitálovými požiadavkami, pričom podiel Tier-1 sa zlepší zo 6,1 % v roku 2009 na [8 – 9] % v roku 2014. |
| --- | --- |

(82)

Po prvé Sparkasse KölnBonn poskytla finančné výhľady na obdobie rokov 2008 – 2014 a poskytla informácie o výnosoch, nákladoch, zníženiach hodnoty, ziskoch a kapitálovej pozícii banky. Komisia dospela k záveru, že výhľady poskytnuté v súvislosti so základným scenárom vychádzajú z primeraných základných makroekonomických predpokladov. Banka očakáva, že v roku 2010 opäť dosiahne zisk a počas celého obdobia reštrukturalizácie bude postupne zlepšovať svoje ročné výsledky. Okrem toho ROE dosiahne v roku 2014 úroveň [9 – 10] %, čo sa zdá byť primeraná úroveň odmeny pre retailové banky za zvyčajných trhových podmienok. Počínajúc rokom 2013 Sparkasse KölnBonn ďalej úplne vyplatí opatrenia pomoci. Ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky zostáva vysoko nad minimálnymi kapitálovými požiadavkami, pričom podiel Tier-1 sa zlepší zo 6,1 % v roku 2009 na [8 – 9] % v roku 2014.

| (83) | Po druhé Sparkasse KölnBonn dokázala, že je schopná zvládnuť stresový scenár. Predpoklady stresového scenára sa posúdili ako primerané. Keďže stresový scenár poukazuje na to, že Sparkasse KölnBonn prekročí svoje kapitálové požiadavky, banku možno považovať za spĺňajúcu požiadavky odseku 13 oznámenia o reštrukturalizácii. Z analýzy citlivosti ďalej vyplýva, že banka je schopná zvládnuť výraznú zmenu úrokových sadzieb v budúcnosti. |
| --- | --- |

(83)

Po druhé Sparkasse KölnBonn dokázala, že je schopná zvládnuť stresový scenár. Predpoklady stresového scenára sa posúdili ako primerané. Keďže stresový scenár poukazuje na to, že Sparkasse KölnBonn prekročí svoje kapitálové požiadavky, banku možno považovať za spĺňajúcu požiadavky odseku 13 oznámenia o reštrukturalizácii. Z analýzy citlivosti ďalej vyplýva, že banka je schopná zvládnuť výraznú zmenu úrokových sadzieb v budúcnosti.

| (84) | Napokon Sparkasse KölnBonn predložila stratégiu čiastočného predčasného vyplatenia. Čiastočné vyplatenie štátneho kapitálu by malo byť možné bez redukcie kapitálovej základne inštitúcie, keďže podiel vlastného kapitálu Tier-1 Sparkasse KölnBonn by mal podľa výhľadu dosiahnuť v roku 2010 [6 – 7] %, pričom podľa základného scenára následne prekročí túto úroveň, a aj v prípade stresového scenára zostane v pláne reštrukturalizácie vysoko nad kapitálovým minimom. Čiastočné predčasné vyplatenie nezahŕňa dodatočnú pomoc pre Sparkasse KölnBonn ani pre iné subjekty, ktoré sú súčasťou transakcie. Po prvé v dôsledku konštrukcie kúpnej ceny, ktorá sa má zaplatiť za prvú tranžu Genussrechte vo výške 150 miliónov EUR, ktorá presne kopíruje peňažné toky, ktoré by Förderungsgesellschaft dostala, keby držala nástroj, by sa Förderungsgesellschaft neocitla v lepšej finančnej situácii. Po druhé táto transakcia sa uskutočňuje medzi dvoma verejnoprávnymi subjektmi. Po ďalšie, keďže nástroj, ktorý sa má konvertovať na kapitál Tier-1, už spĺňa podmienky, aby sa považoval za pomoc, a Sparkasse KölnBonn zaplatí po konverzii združeniu Zweckverband rovnakú úhradu, Komisia nevidí v konverzii prítomnú dodatočnú pomoc. Nakoniec spätné odkúpenie druhej tranže vo výške 150 miliónov EUR bankou Sparkasse KölnBonn bude tiež presne kopírovať peňažné toky, ktoré by Förderungsgesellschaft dostala, keby si nástroj ponechala. |
| --- | --- |

(84)

Napokon Sparkasse KölnBonn predložila stratégiu čiastočného predčasného vyplatenia. Čiastočné vyplatenie štátneho kapitálu by malo byť možné bez redukcie kapitálovej základne inštitúcie, keďže podiel vlastného kapitálu Tier-1 Sparkasse KölnBonn by mal podľa výhľadu dosiahnuť v roku 2010 [6 – 7] %, pričom podľa základného scenára následne prekročí túto úroveň, a aj v prípade stresového scenára zostane v pláne reštrukturalizácie vysoko nad kapitálovým minimom. Čiastočné predčasné vyplatenie nezahŕňa dodatočnú pomoc pre Sparkasse KölnBonn ani pre iné subjekty, ktoré sú súčasťou transakcie. Po prvé v dôsledku konštrukcie kúpnej ceny, ktorá sa má zaplatiť za prvú tranžu Genussrechte vo výške 150 miliónov EUR, ktorá presne kopíruje peňažné toky, ktoré by Förderungsgesellschaft dostala, keby držala nástroj, by sa Förderungsgesellschaft neocitla v lepšej finančnej situácii. Po druhé táto transakcia sa uskutočňuje medzi dvoma verejnoprávnymi subjektmi. Po ďalšie, keďže nástroj, ktorý sa má konvertovať na kapitál Tier-1, už spĺňa podmienky, aby sa považoval za pomoc, a Sparkasse KölnBonn zaplatí po konverzii združeniu Zweckverband rovnakú úhradu, Komisia nevidí v konverzii prítomnú dodatočnú pomoc. Nakoniec spätné odkúpenie druhej tranže vo výške 150 miliónov EUR bankou Sparkasse KölnBonn bude tiež presne kopírovať peňažné toky, ktoré by Förderungsgesellschaft dostala, keby si nástroj ponechala.

| (85) | Komisia preto zastáva názor, že plán reštrukturalizácie, ktorý predložila Sparkasse KölnBonn, spĺňa požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii v súvislosti s obnovením rentability z dlhodobého hľadiska, a tým odstraňuje pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(85)

Komisia preto zastáva názor, že plán reštrukturalizácie, ktorý predložila Sparkasse KölnBonn, spĺňa požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii v súvislosti s obnovením rentability z dlhodobého hľadiska, a tým odstraňuje pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania.

ii)   Vlastný príspevok/rozdelenie bremena

| (86) | Ako sa uvádza v oznámení o reštrukturalizácii, banky a vlastníci ich kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere v snahe zabezpečiť, aby bola pomoc obmedzená na nutné minimum. To znamená, že banky využívajú na financovanie reštrukturalizácie vlastné zdroje, napríklad predajom aktív, pričom tam, kde je to možné, by vlastníci kapitálu banky mali prevziať straty banky. Opatrenia, na ktoré sa Sparkasse KölnBonn zaviazala, zabezpečujú, aby sa využili vlastné zdroje a aby k reštrukturalizácii prispeli súkromní investori, ktorí držia hybridný kapitál banky. |
| --- | --- |

(86)

Ako sa uvádza v oznámení o reštrukturalizácii, banky a vlastníci ich kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere v snahe zabezpečiť, aby bola pomoc obmedzená na nutné minimum. To znamená, že banky využívajú na financovanie reštrukturalizácie vlastné zdroje, napríklad predajom aktív, pričom tam, kde je to možné, by vlastníci kapitálu banky mali prevziať straty banky. Opatrenia, na ktoré sa Sparkasse KölnBonn zaviazala, zabezpečujú, aby sa využili vlastné zdroje a aby k reštrukturalizácii prispeli súkromní investori, ktorí držia hybridný kapitál banky.

| (87) | Plán reštrukturalizácie neobsahuje žiadne prvky, ktoré by naznačovali, že pomoc presahuje prostriedky, ktoré sú potrebné na krytie nákladov vyvolaných obnovou rentability. Prijatá pomoc sa vyžaduje na zabezpečenie toho, aby Sparkasse KölnBonn mala pri základnom scenári primerané kapitálové rezervy a aby bola pri stresovom scenári schopná splniť kapitálové požiadavky. |
| --- | --- |

(87)

Plán reštrukturalizácie neobsahuje žiadne prvky, ktoré by naznačovali, že pomoc presahuje prostriedky, ktoré sú potrebné na krytie nákladov vyvolaných obnovou rentability. Prijatá pomoc sa vyžaduje na zabezpečenie toho, aby Sparkasse KölnBonn mala pri základnom scenári primerané kapitálové rezervy a aby bola pri stresovom scenári schopná splniť kapitálové požiadavky.

| (88) | V súvislosti s príspevkom k nákladom na reštrukturalizáciu prostredníctvom vnútorných zdrojov, ktoré vytvorila Sparkasse KölnBonn, Komisia poznamenáva, že banka realizuje opatrenia zamerané na zníženie nákladov. Opatrenia zamerané na zníženie nákladov budú viesť do konca obdobia reštrukturalizácie k zníženiu ročných nákladov o [25 – 35] miliónov EUR, čo predstavuje približne [5 – 8] % z celkových nákladov v roku 2009. |
| --- | --- |

(88)

V súvislosti s príspevkom k nákladom na reštrukturalizáciu prostredníctvom vnútorných zdrojov, ktoré vytvorila Sparkasse KölnBonn, Komisia poznamenáva, že banka realizuje opatrenia zamerané na zníženie nákladov. Opatrenia zamerané na zníženie nákladov budú viesť do konca obdobia reštrukturalizácie k zníženiu ročných nákladov o [25 – 35] miliónov EUR, čo predstavuje približne [5 – 8] % z celkových nákladov v roku 2009.

| (89) | Okrem toho odpredajom rentabilných dcérskych spoločností, ktoré nesúvisia s hlavným predmetom podnikania, sa získajú výnosy, ktoré možno použiť na financovanie reštrukturalizačných nákladov. |
| --- | --- |

(89)

Okrem toho odpredajom rentabilných dcérskych spoločností, ktoré nesúvisia s hlavným predmetom podnikania, sa získajú výnosy, ktoré možno použiť na financovanie reštrukturalizačných nákladov.

| (90) | Banka nemá právomoc pozastaviť ani oddialiť platbu výnosu z hybridných nástrojov, ak dosiahne v danom roku zisk. Straty, ktoré dosiahne Sparkasse KölnBonn, však v maximálnej miere znášajú aj držitelia hybridných nástrojov, keďže pri prevzatí strát Sparkasse KölnBonn boli pozastavené platby kupónových výnosov a bola prítomná istina hybridného kapitálu. Komisia preto zastáva názor, že je zabezpečené maximálne možné podieľanie sa jej súkromných investorov do hybridných nástrojov na bremene, a preto sú splnené požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii týkajúce sa príspevku súkromných investorov k nákladom na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(90)

Banka nemá právomoc pozastaviť ani oddialiť platbu výnosu z hybridných nástrojov, ak dosiahne v danom roku zisk. Straty, ktoré dosiahne Sparkasse KölnBonn, však v maximálnej miere znášajú aj držitelia hybridných nástrojov, keďže pri prevzatí strát Sparkasse KölnBonn boli pozastavené platby kupónových výnosov a bola prítomná istina hybridného kapitálu. Komisia preto zastáva názor, že je zabezpečené maximálne možné podieľanie sa jej súkromných investorov do hybridných nástrojov na bremene, a preto sú splnené požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii týkajúce sa príspevku súkromných investorov k nákladom na reštrukturalizáciu.

| (91) | V bode 24 oznámenia o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že primeraná náhrada za štátny kapitál tiež predstavuje prostriedok dosiahnutia rozdelenia bremena. Komisia zastáva v tomto ohľade názor, že úroveň náhrady stanovená z hľadiska rekapitalizačných opatrení je primeraná v spojení s ostatnými už uvedenými opatreniami rozdelenia bremena. Plánované zisky umožnia banke nahradiť štátny kapitál a zaplatiť pozastavené kupónové platby v súlade s podmienkami rekapitalizácie, a to od roku 2011 v prípade Genussrechte a od roku 2013 v prípade vkladov tichých spoločníkov, po dorovnaní nominálnej výšky kapitálu nástrojov. Treba poznamenať, že úroky z Genussrechte držaných štátom sa kumulujú za [2 – 6] rokov a kapitál zredukovaný v dôsledku prevzatia strát sa má dorovnať v prípade oboch rekapitalizačných nástrojov. Podľa finančných výhľadov na základe základného scenára štát následne vymôže nezaplatené úroky z Genussrechte a zredukovanú istinu oboch nástrojov. |
| --- | --- |

(91)

V bode 24 oznámenia o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že primeraná náhrada za štátny kapitál tiež predstavuje prostriedok dosiahnutia rozdelenia bremena. Komisia zastáva v tomto ohľade názor, že úroveň náhrady stanovená z hľadiska rekapitalizačných opatrení je primeraná v spojení s ostatnými už uvedenými opatreniami rozdelenia bremena. Plánované zisky umožnia banke nahradiť štátny kapitál a zaplatiť pozastavené kupónové platby v súlade s podmienkami rekapitalizácie, a to od roku 2011 v prípade Genussrechte a od roku 2013 v prípade vkladov tichých spoločníkov, po dorovnaní nominálnej výšky kapitálu nástrojov. Treba poznamenať, že úroky z Genussrechte držaných štátom sa kumulujú za [2 – 6] rokov a kapitál zredukovaný v dôsledku prevzatia strát sa má dorovnať v prípade oboch rekapitalizačných nástrojov. Podľa finančných výhľadov na základe základného scenára štát následne vymôže nezaplatené úroky z Genussrechte a zredukovanú istinu oboch nástrojov.

| (92) | Z hľadiska uvedeného Komisia zastáva názor, že v pláne reštrukturalizácie, ktorý predložilo Nemecko, sa ustanovuje dostatočný vlastný príspevok k reštrukturalizácii, a preto sa ním odstraňujú pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(92)

Z hľadiska uvedeného Komisia zastáva názor, že v pláne reštrukturalizácie, ktorý predložilo Nemecko, sa ustanovuje dostatočný vlastný príspevok k reštrukturalizácii, a preto sa ním odstraňujú pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania.

iii)   Opatrenia obmedzujúce narušenie hospodárskej súťaže

| (93) | V oznámení o reštrukturalizácii sa požaduje, aby sa v pláne reštrukturalizácie navrhli opatrenia, ktoré obmedzujú narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečujú konkurencieschopný bankový sektor. Uvedené opatrenia by mali venovať pozornosť aj otázkam morálneho rizika a zabezpečiť, aby sa štátna pomoc nevyužila na financovanie protisúťažného správania. |
| --- | --- |

(93)

V oznámení o reštrukturalizácii sa požaduje, aby sa v pláne reštrukturalizácie navrhli opatrenia, ktoré obmedzujú narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečujú konkurencieschopný bankový sektor. Uvedené opatrenia by mali venovať pozornosť aj otázkam morálneho rizika a zabezpečiť, aby sa štátna pomoc nevyužila na financovanie protisúťažného správania.

| (94) | Súbor opatrení sa dostatočne zaoberá otázkou morálneho rizika. Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje vykonať komplexný predaj rentabilných podnikov, ktorých predmet podnikania nesúvisí s jej hlavným predmetom podnikania. Medzi ne patrí podiel v [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG, ktoré sú významnými [...] Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(94)

Súbor opatrení sa dostatočne zaoberá otázkou morálneho rizika. Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje vykonať komplexný predaj rentabilných podnikov, ktorých predmet podnikania nesúvisí s jej hlavným predmetom podnikania. Medzi ne patrí podiel v [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG, ktoré sú významnými [...] Sparkasse KölnBonn.

| (95) | Nemecké orgány poskytli podrobný časový rozvrh plánovaných odpredajov a v snahe zabezpečiť, aby sa záväzky realizovali včas, sa zaviazali vymenovať správcu pre monitorovanie. Ak sa nesplní časový rozvrh, na ktorý sa nemecké orgány zaviazali, na predaj účastí sa vymenuje správca pre predaj účastí. |
| --- | --- |

(95)

Nemecké orgány poskytli podrobný časový rozvrh plánovaných odpredajov a v snahe zabezpečiť, aby sa záväzky realizovali včas, sa zaviazali vymenovať správcu pre monitorovanie. Ak sa nesplní časový rozvrh, na ktorý sa nemecké orgány zaviazali, na predaj účastí sa vymenuje správca pre predaj účastí.

| (96) | Reštrukturalizácia banky zahŕňa zníženie účasti Sparkasse KölnBonn v určitých segmentoch klientov. Tieto opatrenia umožnia konkurentom získať prístup k častiam veľkých firemných klientov a inštitucionálnych klientov banky. Keďže to má vplyv najmä na veľké subjekty, ktoré majú vo všeobecnosti prístup ku kapitálovým trhom, Komisia považuje riziko negatívneho vplyvu tohto opatrenia na reálnu ekonomiku za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(96)

Reštrukturalizácia banky zahŕňa zníženie účasti Sparkasse KölnBonn v určitých segmentoch klientov. Tieto opatrenia umožnia konkurentom získať prístup k častiam veľkých firemných klientov a inštitucionálnych klientov banky. Keďže to má vplyv najmä na veľké subjekty, ktoré majú vo všeobecnosti prístup ku kapitálovým trhom, Komisia považuje riziko negatívneho vplyvu tohto opatrenia na reálnu ekonomiku za zanedbateľný.

| (97) | Okrem toho Sparkasse KölnBonn zníži v dôsledku realizácie reštrukturalizačných opatrení svoje celkové aktíva o [15 – 20] % z hľadiska RVA ([15 – 20] % z hľadiska celkových aktív) na pro forma základe a o [10 – 15] % vrátane budúceho rastu (5 % z hľadiska celkových aktív). Hlavnou hybnou silou zníženia bude najmä vzdanie sa investícií do SAA a ABS, skončenie obchodovania s vlastnými prostriedkami ([6 – 8] % z hľadiska rizikovo vážených aktív (RVA), [6 – 8] % z hľadiska celkových aktív) a zníženie veľkých expozícií voči kreditnému riziku a úverových liniek pre inštitucionálnych klientov (RVA: [5 – 7] %, aktíva spolu: [5 – 7] %). |
| --- | --- |

(97)

Okrem toho Sparkasse KölnBonn zníži v dôsledku realizácie reštrukturalizačných opatrení svoje celkové aktíva o [15 – 20] % z hľadiska RVA ([15 – 20] % z hľadiska celkových aktív) na pro forma základe a o [10 – 15] % vrátane budúceho rastu (5 % z hľadiska celkových aktív). Hlavnou hybnou silou zníženia bude najmä vzdanie sa investícií do SAA a ABS, skončenie obchodovania s vlastnými prostriedkami ([6 – 8] % z hľadiska rizikovo vážených aktív (RVA), [6 – 8] % z hľadiska celkových aktív) a zníženie veľkých expozícií voči kreditnému riziku a úverových liniek pre inštitucionálnych klientov (RVA: [5 – 7] %, aktíva spolu: [5 – 7] %).

| (98) | Vzhľadom na výšku pomoci v predmetnom prípade (3,3 % RVA) sa môžu tieto opatrenia považovať za dostatočné a primerané, pokiaľ ide o zníženie veľkosti banky a rozsahu jej činností. Sparkasse KölnBonn pôsobí len v regióne Kolín – Bonn, kde má významné ([18 – 23] % – [30 – 35] % v závislosti od produktu), ale nie dominantné trhové postavenie. Banka okrem toho nepôsobí v hlavných segmentoch svojho podnikania ako cenový líder. Z tohto dôvodu sa dodatočné opatrenia zamerané na ďalšie zníženie trhového podielu banky na jej hlavnom retailovom trhu nezdajú byť v prípade Sparkasse KölnBonn primerané. Po prvé Komisia upozorňuje na skutočnosť, že hlavná činnosť nebola zdrojom ťažkostí banky. Nemecko ďalej poskytlo dostatočné dôkazy, že realizácia takýchto opatrení by bola ťažká a neúmerne nákladná, a tým by mala negatívny vplyv na základnú ziskovú kapacitu banky a predstavovala by hrozbu pre rentabilitu Sparkasse KölnBonn z dlhodobého hľadiska. Takéto opatrenia by mali okrem toho negatívny vplyv na hlavné podnikateľské segmenty Sparkasse KölnBonn, malé a stredné podniky a na súkromných klientov, ktorí však neboli zdrojom ťažkostí banky. Napokon vzhľadom na obmedzené alternatívne zdroje financovania pre tieto skupiny klientov a na rozhodovaciu prax Komisie, ktorá je zameraná na udržanie poskytovania pôžičiek pre reálnu ekonomiku, Komisia dospela k záveru, že ďalšie obmedzenia rozsahu činností Sparkasse KölnBonn by mali vplyv na jej hlavný predmet podnikania, a preto by boli škodlivé pre banku aj pre trhy, ktorých potreby zabezpečuje. |
| --- | --- |

(98)

Vzhľadom na výšku pomoci v predmetnom prípade (3,3 % RVA) sa môžu tieto opatrenia považovať za dostatočné a primerané, pokiaľ ide o zníženie veľkosti banky a rozsahu jej činností. Sparkasse KölnBonn pôsobí len v regióne Kolín – Bonn, kde má významné ([18 – 23] % – [30 – 35] % v závislosti od produktu), ale nie dominantné trhové postavenie. Banka okrem toho nepôsobí v hlavných segmentoch svojho podnikania ako cenový líder. Z tohto dôvodu sa dodatočné opatrenia zamerané na ďalšie zníženie trhového podielu banky na jej hlavnom retailovom trhu nezdajú byť v prípade Sparkasse KölnBonn primerané. Po prvé Komisia upozorňuje na skutočnosť, že hlavná činnosť nebola zdrojom ťažkostí banky. Nemecko ďalej poskytlo dostatočné dôkazy, že realizácia takýchto opatrení by bola ťažká a neúmerne nákladná, a tým by mala negatívny vplyv na základnú ziskovú kapacitu banky a predstavovala by hrozbu pre rentabilitu Sparkasse KölnBonn z dlhodobého hľadiska. Takéto opatrenia by mali okrem toho negatívny vplyv na hlavné podnikateľské segmenty Sparkasse KölnBonn, malé a stredné podniky a na súkromných klientov, ktorí však neboli zdrojom ťažkostí banky. Napokon vzhľadom na obmedzené alternatívne zdroje financovania pre tieto skupiny klientov a na rozhodovaciu prax Komisie, ktorá je zameraná na udržanie poskytovania pôžičiek pre reálnu ekonomiku, Komisia dospela k záveru, že ďalšie obmedzenia rozsahu činností Sparkasse KölnBonn by mali vplyv na jej hlavný predmet podnikania, a preto by boli škodlivé pre banku aj pre trhy, ktorých potreby zabezpečuje.

| (99) | Komisia poukazuje aj na etické záväzky, ktoré predložila Sparkasse KölnBonn a Nemecko. Tieto záväzky zahŕňajú zákaz cenového vodcovstva a zákaz reklamy na štátnu podporu, čo bráni, aby Sparkasse KölnBonn používala pomoc na financovanie protisúťažného trhového správania. V súlade s bodom 40 oznámenia o reštrukturalizácii zákaz nadobúdania ďalej zabezpečuje, aby sa štátna pomoc nepoužívala na prevzatie konkurentov. |
| --- | --- |

(99)

Komisia poukazuje aj na etické záväzky, ktoré predložila Sparkasse KölnBonn a Nemecko. Tieto záväzky zahŕňajú zákaz cenového vodcovstva a zákaz reklamy na štátnu podporu, čo bráni, aby Sparkasse KölnBonn používala pomoc na financovanie protisúťažného trhového správania. V súlade s bodom 40 oznámenia o reštrukturalizácii zákaz nadobúdania ďalej zabezpečuje, aby sa štátna pomoc nepoužívala na prevzatie konkurentov.

| (100) | Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že rozsah a povaha opatrení, ktoré navrhla Sparkasse KölnBonn, sú dostatočné a primerané na riešenie akýchkoľvek narušení hospodárskej súťaže. Plán reštrukturalizácie Sparkasse KölnBonn preto spĺňa požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii z hľadiska rentability, rozdelenia bremena a opatrení na zmiernenie narušenia hospodárskej súťaže, a preto odstraňuje pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(100)

Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že rozsah a povaha opatrení, ktoré navrhla Sparkasse KölnBonn, sú dostatočné a primerané na riešenie akýchkoľvek narušení hospodárskej súťaže. Plán reštrukturalizácie Sparkasse KölnBonn preto spĺňa požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii z hľadiska rentability, rozdelenia bremena a opatrení na zmiernenie narušenia hospodárskej súťaže, a preto odstraňuje pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania.

8.2.3.   Monitorovanie

| (101) | Podľa oddielu 5 oznámenia o reštrukturalizácii sa požadujú pravidelné správy, ktoré umožnia Komisii overiť, či sa plán reštrukturalizácie vykonáva správne. Nemecko vymenuje správcu pre monitorovanie, ktorý bude predkladať polročné správy z kontroly uplatňovania. Prvá správa sa má predložiť vo februári 2011. Komisia preto dospela k záveru, že je zabezpečené správne monitorovanie vykonávania plánu reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(101)

Podľa oddielu 5 oznámenia o reštrukturalizácii sa požadujú pravidelné správy, ktoré umožnia Komisii overiť, či sa plán reštrukturalizácie vykonáva správne. Nemecko vymenuje správcu pre monitorovanie, ktorý bude predkladať polročné správy z kontroly uplatňovania. Prvá správa sa má predložiť vo februári 2011. Komisia preto dospela k záveru, že je zabezpečené správne monitorovanie vykonávania plánu reštrukturalizácie.

| (102) | Komisia dospela k záveru, že plán reštrukturalizácie ustanovený v kapitole 4 tohto rozhodnutia je zlučiteľný s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(102)

Komisia dospela k záveru, že plán reštrukturalizácie ustanovený v kapitole 4 tohto rozhodnutia je zlučiteľný s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

9.   ZÁVER

| (103) | Komisia dospela k záveru, že reštrukturalizačné opatrenia by mohli umožniť Sparkasse KölnBonn obnoviť jej rentabilitu z dlhodobého hľadiska, sú dostatočné z hľadiska rozdelenia bremena a sú primerané a úmerné na kompenzáciu účinkov príslušných opatrení pomoci narúšajúcich trh. Preto zastáva názor, že predložený plán reštrukturalizácie spĺňa kritériá oznámenia o reštrukturalizácii a že reštrukturalizačné opatrenia možno preto považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Opatrenia v podobe kapitálovej injekcie možno preto schváliť v súlade s plánom reštrukturalizácie, |
| --- | --- |

(103)

Komisia dospela k záveru, že reštrukturalizačné opatrenia by mohli umožniť Sparkasse KölnBonn obnoviť jej rentabilitu z dlhodobého hľadiska, sú dostatočné z hľadiska rozdelenia bremena a sú primerané a úmerné na kompenzáciu účinkov príslušných opatrení pomoci narúšajúcich trh. Preto zastáva názor, že predložený plán reštrukturalizácie spĺňa kritériá oznámenia o reštrukturalizácii a že reštrukturalizačné opatrenia možno preto považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Opatrenia v podobe kapitálovej injekcie možno preto schváliť v súlade s plánom reštrukturalizácie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pomoc na reštrukturalizáciu, ktorú Sparkasse KölnBonn poskytli jej verejní akcionári, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom, s podmienkou realizácie plánu reštrukturalizácie a splnenia záväzkov ustanovených v prílohách I, II a III.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 29. septembra 2010

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Rozhodnutie Komisie vo veci C 32/09 (ex NN 50/09), Reštrukturalizácia Sparkasse KölnBonn (Ú. v. EÚ C 2, 6.1.2010, s. 13).

1

Reštrukturalizácia Sparkasse KölnBonn

(2)  Porovnaj poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  Údaje sa považujú za dôverné.

3

(4)  Jej trhový podiel v celom nemeckom bankovom sektore je primalý na to, aby bol významný.

4

(5)  Ku koncu septembra 2009 bolo 64 % objemu portfólia ABS naviazaných na Nemecko a iné európske krajiny a ďalších 17 % na USA.

5

(6)  Cenné papiere zaručené hypotékou na obytné nehnuteľnosti.

6

(7)  Kolaterálny dlhopis.

7

(8)  Cenné papiere kryté komerčnými hypotékami.

8

(9)  Cenné papiere zaistené aktívami.

9

(10)  Zabezpečený úverový záväzok.

10

(11)  Realitný investičný fond.

11

(12)  V tom portfólio ABS: 104,5 milióna EUR odpísaných v roku 2008.

12

(13)  Vzhľadom na nárast cien a miezd.

13

(14)  Závažným zdrojom ťažkostí Sparkasse KölnBonn bola jej účasť v projektoch a dcérskych spoločnostiach, ktoré nesúvisia s jej hlavným predmetom podnikania. Tieto činnosti priniesli v minulosti značnú časť strát. V snahe pritiahnuť do Kolína nové odvetvia sa banka v minulosti podieľala na výstavbe obchodných a kancelárskych priestorov alebo poskytovala záruky na prenájom na uľahčenie rozvoja v oblasti nehnuteľností. Banka prehodnocuje záruky a zmluvy o prenájme s cieľom ukončiť takéto dohody, a tam, kde je to možné, pristúpiť k predaju činností tretím stranám.

14

(15)  Číselný údaj len za Sparkasse KölnBonn.

15

(16)  Podiel kapitálu Tier-1 za Sparkasse KölnBonn; číselný údaj v zátvorkách: podiel kapitálu Tier-1 za skupinu. CIR – pomer nákladov k príjmom, FTE – ekvivalenty plných pracovných úväzkov (zamestnancov na plný úväzok).

16

(17)  Číselný údaj len za Sparkasse KölnBonn.

17

(18)  Podiel kapitálu Tier-1 za Sparkasse KölnBonn; číselný údaj v zátvorkách: podiel kapitálu Tier-1 za skupinu. CIR – pomer nákladov k príjmom, FTE – ekvivalenty plných pracovných úväzkov (zamestnancov na plný úväzok).

18

(19)  Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen, http://www.wlsgv.de/download/spkg28112008.pdf, súčasná verzia je platná od 29. novembra 2008.

19

(20)  Z deväť členov v roku 2005 na päť v roku 2010 v prípade predstavenstva a z 27 členov na 18 v prípade dozornej rady.

20

(21)  V tejto súvislosti „nezávislý“ znamená, že člen dozornej rady nie je členom mestskej rady mesta, ktoré ho vymenovalo.

21

(22)  Nemecko navrhuje riešenie takzvaným ustanovením o zlepšení, ktoré by bolo platné tak dlho ako kumulatívny charakter pôvodného nástroja. Takto by Förderungsgesellschaft získala najprv platbu od Zweckverband na základe účtovnej hodnoty nástroja (nominálne hodnota mínus prevzaté straty, ktoré neboli dorovnané). Podľa „ustanovenia o zlepšení“ by potom Förderungsgesellschaft prijala od Zweckverband podobné peňažné toky, aké by bola prijala, keby si ponechala nástroj, týkajúce sa obdobia do predaja nástroja. Sparkasse KölnBonn poukazuje na podobné peňažné toky, keďže pozastavené kupónové platby týkajúce sa obdobia, počas ktorého Förderungsgesellschaft držala nástroj, by boli zaplatené v prospech Förderungsgesellschaft len so zrážkou 25 %. Nemecko považuje takéto zníženie za primeraný nástroj, ktorý kompenzuje Zweckverband za prevzatie úrokového rizika a rizika financovania, a predstavuje výhodu, ktorú Förderungsgesellschaft dosahuje tým, že dostane svoj kapitál skôr, ako sa ustanovuje v zmluvných nástrojoch. Ak by napríklad Förderungsgesellschaft predala v roku 2011 nástroj, ktorého hodnota je 150 miliónov EUR, znížený o straty vo výške 25 miliónov EUR, združeniu Zweckverband, dostala by najprv zaplatených 125 miliónov EUR. Ak Sparkasse KölnBonn dosiahne v roku 2012 zisk, čím by sa aktivovala povinnosť dorovnať kapitál nástroja (ak by si Förderungsgesellschaft nástroj ponechala), Zweckverband zaplatí v prospech Förderungsgesellschaft zodpovedajúcu sumu. Ak by zisky roku 2012 postačovali na vyplatenie všetkých výnosov kupónov pozastavených v období rokov 2009 – 2011, viedlo by to aj k realizácii porovnateľnej platby združením Zweckverband v prospech Förderungsgesellschaft.

22

(23)  Sparkasse KölnBonn je povinná predať svoju účasť združeniu RSGV alebo iným členom sektora sporiteľní na základe dohôd týkajúcich sa jej nepriameho podielu v týchto subjektoch.

23

(24)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ v uvedenom poradí. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ majú podľa potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES v uvedenom poradí.

24

(25)  S výnimkou emisií vnútri skupiny alebo prípadov, keď nástroje kupoval štát.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

26

(27)  Pozri bod 29 rozhodnutia Komisie z 30. apríla 2008 vo veci NN 25/2008, WestLB risk shield; rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2008 vo veci C 43/2008, WestLB risk shield (Ú. v. EÚ C 322, 17.12.2008, s. 16), rozhodnutie Komisie z 12. mája 2009 vo veci C 43/2008, WestLB risk shield. V súvislosti so súčasným súdnym konaním vo veci WestLB risk shield Nemecko nespochybnilo hodnotenie Komisie, pokiaľ ide o podporu poskytnutú združeniami sporiteľní RSGV a WLSGV v prospech WestLB, ako podpory založenej na štátnych zdrojoch v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

27

WestLB risk shield

WestLB risk shield

WestLB risk shield

(28)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2. Bod 42 oznámenia Komisie obsahuje explicitné odvolanie na uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté vo vzťahu k finančným inštitúciám v súvislosti so súčasnou celosvetovou finančnou krízou (ďalej len „oznámenie o bankovníctve“).

28

(29)  Zníženie bilančnej sumy odpredajov odzrkadľuje len účtovnú hodnotu subjektov.

29

(30)  Ú. v. EÚ C 72, 26.3.2009, s. 1.

30

(31)  Rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2009 vo veci C 17/2009, Reštrukturalizácia LBBW (Ú. v. EÚ L 188, 21.7.2010, s. 1).

31

Reštrukturalizácia LBBW

---

PRÍLOHA

| Európska komisia – pracovná skupina pre finančnú krízu |
| --- |
| GR pre hospodársku súťaž |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| 1000 Brussels |
| Belgium |

Európska komisia – pracovná skupina pre finančnú krízu

GR pre hospodársku súťaž

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

1000 Brussels

Belgium

Vec C 32/09 – Sparkasse KölnBonn

ZÁVÄZKY VOČI EURÓPSKEJ KOMISII

Nemecko týmto poskytuje podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/99 (1) v znení zmien a doplnení nasledujúce záväzky týkajúce sa Sparkasse KölnBonn s cieľom umožniť Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) uznať rekapitalizáciu Sparkasse KölnBonn za zlučiteľnú s vnútorným trhom rozhodnutím podľa článku 107 ods. 3 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Záväzky majú nadobudnúť účinnosť k dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Tento text sa má vykladať v súlade so všeobecným rámcom práva EÚ a vzhľadom na nariadenie Rady (ES) č. 659/99, a tiež vzhľadom na rozhodnutie, ktorého súčasť tieto záväzky tvoria.

---

(1)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

PRÍLOHA I

Oddiel A –   Záväzky

1.   Správa a riadenie firmy: Spolková vláda a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú, že Sparkasse KölnBonn prijme vo vzťahu k svojej správe a riadeniu nasledujúce zmeny a doplnenia:

| a) | Počet externých členov dozornej rady sa zvýši od 1. januára 2011 zo súčasných dvoch členov na štyroch členov. Celkový počet členov dozornej rady sa obmedzí na osemnásť. |
| --- | --- |

a)

Počet externých členov dozornej rady sa zvýši od 1. januára 2011 zo súčasných dvoch členov na štyroch členov. Celkový počet členov dozornej rady sa obmedzí na osemnásť.

| b) | Dozorná rada Sparkasse KölnBonn vymenuje v budúcnosti len nasledujúce výbory a najneskôr 1. januára 2011 zníži počet ich členov na stanovený počet:






  — | účtovný výbor (sedem členov), |
| --- | --- | --- |

b)

Dozorná rada Sparkasse KölnBonn vymenuje v budúcnosti len nasledujúce výbory a najneskôr 1. januára 2011 zníži počet ich členov na stanovený počet:

—

účtovný výbor (sedem členov),

| — | výbor pre riziká (šesť členov), |
| --- | --- |

—

výbor pre riziká (šesť členov),

| — | hlavný výbor (traja členovia). |
| --- | --- |

—

hlavný výbor (traja členovia).

| c) | Výbor pre stratégiu sa zruší najneskôr 31. decembra 2010 a investičný výbor sa zruší najneskôr 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

c)

Výbor pre stratégiu sa zruší najneskôr 31. decembra 2010 a investičný výbor sa zruší najneskôr 31. decembra 2011.

| d) | Všetci členovia dozornej rady majú schopnosti podľa § 36 ods. 3 prvej vety nemeckého bankového zákona. |
| --- | --- |

d)

Všetci členovia dozornej rady majú schopnosti podľa § 36 ods. 3 prvej vety nemeckého bankového zákona.

| e) | S účinnosťou od 1. januára 2011 predstavenstvo Sparkasse KölnBonn sprísni usmernenia pre investičné rozhodnutia takto: predstavenstvo bude môcť prijímať investičné rozhodnutia len vtedy, ak sa dosiahne jednomyseľnosť, a pri investíciách presahujúcich nominálnu hodnotu [2 – 5] miliónov EUR sa budú môcť prijímať na základe hĺbkovej analýzy, v prípade potreby s účasťou audítora. |
| --- | --- |

e)

S účinnosťou od 1. januára 2011 predstavenstvo Sparkasse KölnBonn sprísni usmernenia pre investičné rozhodnutia takto: predstavenstvo bude môcť prijímať investičné rozhodnutia len vtedy, ak sa dosiahne jednomyseľnosť, a pri investíciách presahujúcich nominálnu hodnotu [2 – 5] miliónov EUR sa budú môcť prijímať na základe hĺbkovej analýzy, v prípade potreby s účasťou audítora.

2.   Obchodovanie s vlastnými prostriedkami: Sparkasse KölnBonn ukončí obchodovanie na vlastný účet. To znamená, že Sparkasse KölnBonn vykonáva len transakcie, ktoré:

| a) | sú potrebné na prijímanie, zasielanie a realizáciu príkazov jej klientov na nákup a predaj alebo |
| --- | --- |

a)

sú potrebné na prijímanie, zasielanie a realizáciu príkazov jej klientov na nákup a predaj alebo

| b) | pomáhajú sporiteľni vykonávať riadenie likvidity alebo rizík. |
| --- | --- |

b)

pomáhajú sporiteľni vykonávať riadenie likvidity alebo rizík.

Sparkasse KölnBonn za žiadnych okolností neotvára pozície na vlastný účet okrem prípadov, ak tieto pozície vzniknú napríklad z dôvodu, že Sparkasse KölnBonn nevykoná okamžite určité príkazy klientov. Pozície tohto druhu a pozície na riadenie likvidity/rizík sú povolené len vtedy, ak neohrozujú rentabilitu a/ani likviditu banky. Sparkasse KölnBonn má preto obmedziť trhové riziko svojho portfólia na obchodovanie na [3 – 5] miliónov EUR [hodnota v riziku (VaR) na úrovni spoľahlivosti 99 %].

3.   Poskytovanie úverov hospodárstvu: Sparkasse KölnBonn má prostredníctvom svojich úverových a investičných činností vykonávaných za bežných trhových podmienok, ktoré spĺňajú požiadavky dohľadu a požiadavky odvetvia bankovníctva, plniť úverové potreby podnikového sektora, najmä malých a stredných podnikov.

4.   Zníženie veľkej a hotovostnej expozície voči kreditnému riziku

Sparkasse KölnBonn ako súčasť zmeny svojej orientácie postupne zníži svoju veľkú expozíciu voči kreditnému riziku v oblasti firemného bankovníctva v snahe znížiť súvisiace riziká. Príslušné opatrenia zahŕňajú okrem iného obmedzenie úverových liniek, vyžiadanie dodatočného kolaterálu alebo presun rizík na iné úverové inštitúcie.

Sparkasse KölnBonn zníži do konca roka 2013 svoje veľké expozície voči kreditnému riziku o [900 – 1 100] miliónov EUR, z čoho [400 – 550] miliónov EUR by sa malo dosiahnuť už do konca roka 2010. Hotovostné úvery poskytnuté inštitucionálnym klientom, ktorí nie sú spojení s regiónom Kolín – Bonn, sa majú do konca roka 2013 znížiť o [800 – 900] miliónov EUR.

5.   Zákaz cenového vodcovstva: Sparkasse KölnBonn neposkytne do 31. decembra 2014 bez predchádzajúceho schválenia Komisiou priaznivejšie ceny na príslušných trhoch prijímania vkladov [...] a dlhodobých hypotekárnych úverov [...] ako jej konkurent s najlepšími cenami z desiatich najvýznamnejší hráčov na trhu z hľadiska trhového podielu (1) na príslušnom trhu.

6.   Keď sa Sparkasse KölnBonn dozvie, že ponúka priaznivejšie ceny ako jej konkurent s najlepšími cenami, bezodkladne primerane upraví svoje ceny.

7.   Zákaz týkajúci sa výplaty dividend a kupónov: Nemecko sa v súvislosti s výplatami kupónov a kúpnymi opciami z kapitálových nástrojov zaväzuje, že:

| a) | Sparkasse KölnBonn ani žiadny z jej subjektov nepoužije kapitál ani rezervy Sparkasse KölnBonn na výplatu kupónov z kapitálových nástrojov okrem prípadov, ak: a) existuje zákonná povinnosť vykonať túto výplatu alebo b) ak výplata príslušného kupónu bude krytá súčasnými ziskami Sparkasse KölnBonn. V prípade pochybností, pokiaľ ide o existenciu právnej povinnosti alebo dostatočného súčasného zisku na účely tohto záväzku, Sparkasse KölnBonn predloží navrhovanú výplatu kupónu na schválenie Komisii; |
| --- | --- |

a)

Sparkasse KölnBonn ani žiadny z jej subjektov nepoužije kapitál ani rezervy Sparkasse KölnBonn na výplatu kupónov z kapitálových nástrojov okrem prípadov, ak: a) existuje zákonná povinnosť vykonať túto výplatu alebo b) ak výplata príslušného kupónu bude krytá súčasnými ziskami Sparkasse KölnBonn. V prípade pochybností, pokiaľ ide o existenciu právnej povinnosti alebo dostatočného súčasného zisku na účely tohto záväzku, Sparkasse KölnBonn predloží navrhovanú výplatu kupónu na schválenie Komisii;

| b) | žiadny subjekt Sparkasse KölnBonn neuplatní kúpnu opciu v súvislosti s týmito hybridnými kapitálovými nástrojmi, ak by sa v dôsledku toho znížil celkový povinný kapitál Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

b)

žiadny subjekt Sparkasse KölnBonn neuplatní kúpnu opciu v súvislosti s týmito hybridnými kapitálovými nástrojmi, ak by sa v dôsledku toho znížil celkový povinný kapitál Sparkasse KölnBonn.

Počas realizácie plánu reštrukturalizácie a najneskôr do 31. decembra 2014 Sparkasse KölnBonn vypláca kupóny z podriadeného kapitálu a bráni prevzatiu straty podriadeným kapitálom, len ak je to povinná vykonať, a za predpokladu, že to nevyžaduje rozpustenie rezerv a osobitných položiek podľa § 340 písm. f) a g) obchodného zákonníka.

8.   Zákaz nadobúdania: Od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia Sparkasse KölnBonn nenadobudne počas obdobia troch rokov viac ako 20 % podielov v iných finančných inštitúciách. Iné transakcie na účel nadobudnutia podielov, ktoré nie sú v jej podnikateľskom modeli spojené s pôvodnými obchodmi Sparkasse KölnBonn s klientmi, sa však môžu vykonávať, pokiaľ neohrozujú rentabilitu Sparkasse a pokiaľ ich schválila Európska komisia. Sparkasse KölnBonn sa navyše zdrží nadobudnutia účastí, ktoré nie sú potrebné pre jej hlavný predmet podnikania alebo ktoré znamenajú prílišné riziká.

9.   Zákaz uvádzať v reklame odkaz na štátnu pomoc: Sparkasse KölnBonn nepoužije na reklamné účely povolenie Európskej komisie na opatrenia, ktoré Európska komisia posúdila ako predstavujúce štátnu pomoc, ani iné konkurenčné výhody vyplývajúce z tohto povolenia.

Oddiel B –   Účasti, ktoré sa majú odpredať

10.   Sparkasse KölnBonn predá nasledujúce majetkové účasti (uvádzané spolu ako účasti, ktoré sa majú odpredať), pokiaľ už neboli predané, najneskôr do uvedeného dátumu a za najlepšie možné ceny. Tým by sa malo umožniť, aby sa zachovali najdôležitejšie cenné zložky súčasných majetkových účastí, kým sa nedajú do predaja.

| Majetková účasť | Má sa predať najneskôr |
| --- | --- |
| Golfclub Gut Lärchenhof GmbH | predaná už v roku 2009 |
| TA Triumph Adler AG | predaná už v roku 2009 |
| RW Holding AG | predaná už v roku 2009 |
| S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH | predaná už v roku 2009 |
| Schufa Holding AG | predaná už v roku 2009 |
| Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG | aktíva predané/likvidácia do konca roka 2010 |
| [...] | [...] |
| Campus Grundstückentwicklungs GmbH | aktíva už predané/likvidácia v roku 2011 |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| neue leben Pensionsverwaltung AG | koniec roka 2010 |
| [...] | [...] |
| [...] (2) | [...] |
| [...] (3) | [...]. |

Majetková účasť

Má sa predať najneskôr

Golfclub Gut Lärchenhof GmbH

predaná už v roku 2009

TA Triumph Adler AG

predaná už v roku 2009

RW Holding AG

predaná už v roku 2009

S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH

predaná už v roku 2009

Schufa Holding AG

predaná už v roku 2009

Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG

aktíva predané/likvidácia do konca roka 2010

[...]

[...]

Campus Grundstückentwicklungs GmbH

aktíva už predané/likvidácia v roku 2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neue leben Pensionsverwaltung AG

koniec roka 2010

[...]

[...]

[...] (2)

[...]

[...] (3)

[...].

11.   V snahe zabrániť neoprávneným narušeniam hospodárskej súťaže sa Sparkasse KölnBonn zaväzuje predať alebo obstarať predaj uvedených účastí, ktoré sa majú odpredať ako fungujúce subjekty za podmienok predaja schválených Komisiou v súlade s postupom uvedeným v odseku 26. Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje, že počas prvého obdobia odpredaja účastí (4) uzatvorí konečnú záväznú kúpnopredajnú zmluvu o predaji účastí, ktoré sa majú odpredať. Ak by Sparkasse KölnBonn neuzatvorila takúto zmluvu do konca prvého obdobia odpredaja účastí:

| a) | konečný termín sa predĺži o ďalších [...], ak Sparkasse KölnBonn môže dokázať, že [...]. Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje uzatvoriť konečnú záväznú kúpnopredajnú zmluvu [...] v rámci predĺženého obdobia na predaj účastí, ktoré sa majú odpredať; |
| --- | --- |

a)

konečný termín sa predĺži o ďalších [...], ak Sparkasse KölnBonn môže dokázať, že [...]. Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje uzatvoriť konečnú záväznú kúpnopredajnú zmluvu [...] v rámci predĺženého obdobia na predaj účastí, ktoré sa majú odpredať;

| b) | ak Sparkasse KölnBonn neuzatvorí takúto zmluvu do konca predĺženého obdobia na odpredaj, poskytne správcovi pre predaj účastí výhradný mandát na predaj účastí, ktoré sa majú odpredať, počas obdobia na predaj účastí správcom (5). Postup vymenovania správcu pre predaj účastí a jeho úlohy sú stanovené v prílohe III. |
| --- | --- |

b)

ak Sparkasse KölnBonn neuzatvorí takúto zmluvu do konca predĺženého obdobia na odpredaj, poskytne správcovi pre predaj účastí výhradný mandát na predaj účastí, ktoré sa majú odpredať, počas obdobia na predaj účastí správcom (5). Postup vymenovania správcu pre predaj účastí a jeho úlohy sú stanovené v prílohe III.

12.   Záväzok odpredať účasti sa považuje za splnený, ak Sparkasse KölnBonn uzatvorí konečnú záväznú kúpnopredajnú zmluvu do konca obdobia podľa odseku 10 alebo do konca predĺženého obdobia podľa odseku 11 s kupujúcim, ktorý spĺňa podmienky uvedené v odsekoch 25 a 26, a ak sa prevod účastí, ktoré sa majú odpredať, uskutoční najneskôr šesť mesiacov po uzatvorení kúpnopredajnej zmluvy.

13.   Sparkasse KölnBonn predá najneskôr do 31. marca 2011 nasledujúce majetkové účasti mestu Kolín, podniku prepojenému s mestom Kolín alebo tretej strane:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

14.   Jednotlivé transakcie s mestom Kolín sa vykonajú za bežných trhových podmienok. Aktuálnu trhovú hodnotu predmetu predaja určí na tento účel nezávislý znalec v čase prevodu. Vykonávanie jednotlivých transakcií kontroluje správca pre monitorovanie.

V súvislosti s touto transakciou je povolené prevádzať aj aktíva a podnikateľské činnosti iného podniku namiesto príslušného podniku, ak to slúži určenému obchodnému účelu.

15.   Ocenenie aktív a zmluvne odsúhlasené všeobecné obchodné údaje overí v mene kupujúceho audítorská firma.

16.   Správca pre monitorovanie je pred vykonaním transakcie informovaný o jej podrobnostiach.

17.   V snahe zachovať štrukturálny účinok záväzkov nesmie Sparkasse KölnBonn počas obdobia [...] po nadobudnutí ich účinnosti nadobudnúť priamy ani nepriamy vplyv nad celou účasťou, ktorá sa má odpredať, ani nad jej časťou, pokiaľ Komisia predtým nedospeje k záveru, že štruktúra trhu sa zmenila v takej miere, že ochrana účasti, ktorá sa má odpredať, pred takýmto vplyvom už nie je potrebná na zabezpečenie zlučiteľnosti reštrukturalizačných opatrení s vnútorným trhom.

18.   Sparkasse KölnBonn nesmie v budúcnosti poskytnúť svojim dcérskym spoločnostiam, ktoré sa majú odpredať, viac ako [30 – 60] % zdrojov financovania. Výnimkou sú existujúce úvery až do dátumu splatnosti podľa úverovej zmluvy.

19.   Zisk z predaja majetkových účastí Sparkasse KölnBonn sa v plnej výške použije na financovanie plánu reštrukturalizácie.

Oddiel C –   Záväzky súvisiace s odpredajom

Zachovanie rentability, predajnosti a konkurencieschopnosti účastí, ktoré sa majú odpredať

20.   Sparkasse KölnBonn od dátumu nadobudnutia účinnosti záväzkov až do prevodu zachováva v súlade so správnou obchodnou praxou ekonomickú rentabilitu, predajnosť a konkurencieschopnosť účastí, ktoré sa majú odpredať, a v najvyššej možnej miere minimalizuje riziko, ktoré môže znížiť potenciál ich konkurencieschopnosti. Sparkasse KölnBonn sa predovšetkým zaväzuje:

| a) | nevykonávať žiadnu činnosť, ktorá by mohla mať negatívny vplyv na hodnotu, riadenie alebo konkurencieschopnosť účastí, ktoré sa majú odpredať, alebo ktorá by mohla zmeniť povahu a rozsah ich činností, ich priemyselnú alebo komerčnú stratégiu alebo ich investičnú politiku; |
| --- | --- |

a)

nevykonávať žiadnu činnosť, ktorá by mohla mať negatívny vplyv na hodnotu, riadenie alebo konkurencieschopnosť účastí, ktoré sa majú odpredať, alebo ktorá by mohla zmeniť povahu a rozsah ich činností, ich priemyselnú alebo komerčnú stratégiu alebo ich investičnú politiku;

| b) | poskytnúť dostatok zdrojov na rozvoj účastí, ktoré sa majú odpredať, na základe existujúcich podnikateľských plánov a prostredníctvom ich realizácie; |
| --- | --- |

b)

poskytnúť dostatok zdrojov na rozvoj účastí, ktoré sa majú odpredať, na základe existujúcich podnikateľských plánov a prostredníctvom ich realizácie;

| c) | prijať všetky potrebné kroky vrátane primeraných stimulačných programov (vychádzajúcich z praxe odvetvia) na podnietenie toho, aby všetci rozhodujúci pracovníci zostali v subjektoch, ktoré sa majú odpredať. |
| --- | --- |

c)

prijať všetky potrebné kroky vrátane primeraných stimulačných programov (vychádzajúcich z praxe odvetvia) na podnietenie toho, aby všetci rozhodujúci pracovníci zostali v subjektoch, ktoré sa majú odpredať.

Povinnosti Sparkasse KölnBonn voči účastiam, ktoré sa majú odpredať, týkajúce sa oddelenej držby

21.   Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje, že od dátumu nadobudnutia účinnosti záväzkov až do prevodu bude držať účasti, ktoré sa majú odpredať, oddelene od účastí, ktoré si ponecháva, a zabezpečí, aby manažéri dcérskych spoločností, ktorí riadia účasti, ktoré sa majú odpredať, neboli zapojení do riadenia účastí, ktoré sa ponechávajú, a naopak.

22.   Sparkasse KölnBonn až do prevodu pomáha správcovi pre monitorovanie zabezpečiť, aby účasť, ktorá sa má odpredať, bola riadená ako osobitný a predajný subjekt.

Doložka o nevykonávaní náboru

23.   Sparkasse KölnBonn sa s výhradou bežných obmedzení zaväzuje, že nebude robiť nábor rozhodujúcich pracovníkov prevádzaných spolu s účasťami, ktoré sa majú odpredať, počas obdobia dvanástich mesiacov od uzatvorenia predaja, a zabezpečí, aby títo pracovníci nedostávali ponuky ani od prepojených spoločností.

Hĺbková analýza

24.   V snahe umožniť potenciálnym kupujúcim vykonať primeranú hĺbkovú analýzu účastí, ktoré sa majú odpredať, sa Sparkasse KölnBonn zaväzuje pri dodržaní bežných ubezpečení o zachovaní dôvernosti údajov a v závislosti od etapy procesu odpredaja:

| a) | poskytnúť potenciálnym kupujúcim dostatok informácií o účastiach, ktoré sa majú odpredať; |
| --- | --- |

a)

poskytnúť potenciálnym kupujúcim dostatok informácií o účastiach, ktoré sa majú odpredať;

| b) | poskytnúť potenciálnym kupujúcim dostatok informácií o pracovníkoch a primeraný prístup k nim. |
| --- | --- |

b)

poskytnúť potenciálnym kupujúcim dostatok informácií o pracovníkoch a primeraný prístup k nim.

Oddiel D –   Kupujúci

25.   V snahe zabezpečiť okamžité obnovenie účinnej hospodárskej súťaže:

| a) | kupujúci musí byť nezávislý od Sparkasse KölnBonn a nesmie byť s ňou prepojený. To sa však nevzťahuje na predaj [...] [...] ani účastí uvedených v odseku 13 zodpovedným samosprávnym mestám a obciam, ich prepojeným spoločnostiam a členom finančnej skupiny sporiteľní; |
| --- | --- |

a)

kupujúci musí byť nezávislý od Sparkasse KölnBonn a nesmie byť s ňou prepojený. To sa však nevzťahuje na predaj [...] [...] ani účastí uvedených v odseku 13 zodpovedným samosprávnym mestám a obciam, ich prepojeným spoločnostiam a členom finančnej skupiny sporiteľní;

| b) | kupujúci musí mať finančné zdroje, osvedčené odborné znalosti a stimuly na udržiavanie a rozvoj účastí, ktoré sa majú odpredať, ako rentabilných a aktívnych konkurenčných subjektov, ktoré súťažia so Sparkasse KölnBonn a s ostatnými konkurentmi; |
| --- | --- |

b)

kupujúci musí mať finančné zdroje, osvedčené odborné znalosti a stimuly na udržiavanie a rozvoj účastí, ktoré sa majú odpredať, ako rentabilných a aktívnych konkurenčných subjektov, ktoré súťažia so Sparkasse KölnBonn a s ostatnými konkurentmi;

| c) | kupujúci nesmie dať z hľadiska informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, podnet na vznik evidentných obáv v súvislosti s hospodárskou súťažou ani na vznik rizika, že splnenie záväzkov sa oneskorí, a predovšetkým možno primerane očakávať, že získa všetky potrebné súhlasy na nadobudnutie účastí, ktoré sa majú odpredať, od príslušných regulačných orgánov. |
| --- | --- |

c)

kupujúci nesmie dať z hľadiska informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, podnet na vznik evidentných obáv v súvislosti s hospodárskou súťažou ani na vznik rizika, že splnenie záväzkov sa oneskorí, a predovšetkým možno primerane očakávať, že získa všetky potrebné súhlasy na nadobudnutie účastí, ktoré sa majú odpredať, od príslušných regulačných orgánov.

26.   Keď Sparkasse KölnBonn uzatvorí zmluvu s kupujúcim, predloží Komisii a správcovi pre monitorovanie úplne doložený a odôvodnený návrh vrátane kópie konečnej zmluvy. Sparkasse KölnBonn musí byť schopná dokázať Komisii, že kupujúci spĺňa všetky príslušné požiadavky a že účasť, ktorá sa má odpredať, sa predáva spôsobom, ktorý je zlučiteľný so záväzkami. Komisia overí, či kupujúci spĺňa všetky príslušné požiadavky a či účasť, ktorá sa má odpredať, sa predáva spôsobom, ktorý je zlučiteľný so záväzkami.

Oddiel E –   Ostatné záväzky

27.   Predčasné čiastočné splatenie a čiastočná konverzia podielových listov: Spolková vláda a Sparkasse KölnBonn sa týmto zaväzujú realizovať nasledujúce postupné a integrované opatrenia na zlepšenie ukazovateľa primeranosti vlastného kapitálu Sparkasse KölnBonn:

| a) | Zweckverband Sparkasse KölnBonn (združenie na osobitné účely banky Sparkasse KölnBonn) nakúpi do 31. decembra 2011 s dátumom účinnosti 1. januára 2011 prvú tranžu podielových listov Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft vo výške 150 miliónov EUR a konvertuje ich na nástroj uznávaný ako vlastný kapitál (kapitál Tier-1). |
| --- | --- |

a)

Zweckverband Sparkasse KölnBonn (združenie na osobitné účely banky Sparkasse KölnBonn) nakúpi do 31. decembra 2011 s dátumom účinnosti 1. januára 2011 prvú tranžu podielových listov Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft vo výške 150 miliónov EUR a konvertuje ich na nástroj uznávaný ako vlastný kapitál (kapitál Tier-1).

| b) | Sparkasse KölnBonn nakúpi do 31. decembra 2011 druhú tranžu podielových listov Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft vo výške 150 miliónov EUR, pokiaľ je to zlučiteľné so schopnosťou Sparkasse KölnBonn znášať riziko a pokiaľ to schváli Spolkový úrad finančného dohľadu. |
| --- | --- |

b)

Sparkasse KölnBonn nakúpi do 31. decembra 2011 druhú tranžu podielových listov Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft vo výške 150 miliónov EUR, pokiaľ je to zlučiteľné so schopnosťou Sparkasse KölnBonn znášať riziko a pokiaľ to schváli Spolkový úrad finančného dohľadu.

28.   Nemecko sa zaväzuje, že podmienky čiastočnej konverzie a čiastočného spätného odkúpenia podielových listov budú formulované tak, aby sa vylúčila ďalšia štátna pomoc.

29.   Zníženie aktív spolu

Sparkasse KölnBonn sa zaväzuje navyše k opatreniam, ktoré sa už vykonali na zníženie aktív spolu, znížiť do konca roka 2014 ostatné aktíva (poskytovanie veľkých úverov, poskytovanie krátkodobých úverov, investície) o [2,5 – 4] miliardy EUR. Sparkasse KölnBonn má však na druhej strane rozvíjať svoje hlavné podnikateľské činnosti (najmä poskytovanie regionálnych retailových a firemných úverov), pričom je potrebné zabezpečiť, aby čisté aktíva spolu nepresahovali na konci roka 2014 [25 – 30] miliárd EUR. V súlade s tým nemajú rizikovo vážené aktíva Sparkasse KölnBonn presiahnuť na konci roka 2014 [16 – 19] miliárd EUR.

30.   Úplné a správne uplatňovanie všetkých podmienok uvedených v tomto dokumente trvalo a v plnom rozsahu monitoruje a podrobne kontroluje primerane kvalifikovaný a nezávislý správca pre monitorovanie. Vymenovanie a úlohy správcu pre monitorovanie sú ustanovené v prílohe II.

...

Riadne splnomocnený za a v mene

[Uveďte názov členského štátu]

---

(1)  [...].

(2)  [...].

(3)  [...].

(4)  Obdobie od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia po dátumy stanovené v odseku 10.

(5)  [...].

PRÍLOHA II

VYMENOVANIE A ÚLOHY SPRÁVCU PRE MONITOROVANIE

I.   Správca pre monitorovanie

| 1. | Spolková republika Nemecko vymenuje správcu pre monitorovanie. |
| --- | --- |

1.

Spolková republika Nemecko vymenuje správcu pre monitorovanie.

| 2. | Správca pre monitorovanie je jedna alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby, nezávislé od Sparkasse KölnBonn, ktoré schváli Komisia a vymenuje Spolková republika Nemecko a ktoré budú mať povinnosť monitorovať, či Sparkasse KölnBonn plní svoje povinnosti voči Komisii a realizuje plán reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

2.

Správca pre monitorovanie je jedna alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby, nezávislé od Sparkasse KölnBonn, ktoré schváli Komisia a vymenuje Spolková republika Nemecko a ktoré budú mať povinnosť monitorovať, či Sparkasse KölnBonn plní svoje povinnosti voči Komisii a realizuje plán reštrukturalizácie.

| 3. | Správca pre monitorovanie musí byť nezávislý od Sparkasse KölnBonn a musí mať potrebnú kvalifikáciu na výkon svojho mandátu, napríklad ako investičná banka, poradca alebo audítor, a nesmie mať konflikt záujmu ani nesmie byť v budúcnosti vystavený konfliktu záujmu. Správcu pre monitorovanie platí Sparkasse KölnBonn, čo nesmie brániť nezávislému a účinnému plneniu jeho mandátu. |
| --- | --- |

3.

Správca pre monitorovanie musí byť nezávislý od Sparkasse KölnBonn a musí mať potrebnú kvalifikáciu na výkon svojho mandátu, napríklad ako investičná banka, poradca alebo audítor, a nesmie mať konflikt záujmu ani nesmie byť v budúcnosti vystavený konfliktu záujmu. Správcu pre monitorovanie platí Sparkasse KölnBonn, čo nesmie brániť nezávislému a účinnému plneniu jeho mandátu.

II.   Vymenovanie správcu pre monitorovanie

Návrh Spolkovej republiky Nemecko

| 4. | Spolková republika Nemecko najneskôr štyri týždne po dátume doručenia tohto rozhodnutia predloží Komisii na schválenie mená dvoch alebo viacerých osôb ako správcov pre monitorovanie a uvedie, ktorého z nich uprednostňuje. Tento návrh musí obsahovať dostatok informácií, aby Komisia mohla overiť, že navrhovaný správca spĺňa požiadavky ustanovené v odseku 3, a musí zahŕňať:






  a) | úplné podmienky navrhovaného mandátu spolu so všetkými ustanoveniami, ktoré sú potrebné, aby správca pre monitorovanie mohol vykonávať svoje úlohy v súlade s týmito záväzkami; |
| --- | --- | --- |

4.

Spolková republika Nemecko najneskôr štyri týždne po dátume doručenia tohto rozhodnutia predloží Komisii na schválenie mená dvoch alebo viacerých osôb ako správcov pre monitorovanie a uvedie, ktorého z nich uprednostňuje. Tento návrh musí obsahovať dostatok informácií, aby Komisia mohla overiť, že navrhovaný správca spĺňa požiadavky ustanovené v odseku 3, a musí zahŕňať:

a)

úplné podmienky navrhovaného mandátu spolu so všetkými ustanoveniami, ktoré sú potrebné, aby správca pre monitorovanie mohol vykonávať svoje úlohy v súlade s týmito záväzkami;

| b) | rámcový plán práce, v ktorom sa uvádza, ako správca pre monitorovanie plánuje vykonávať svoje pridelené úlohy. |
| --- | --- |

b)

rámcový plán práce, v ktorom sa uvádza, ako správca pre monitorovanie plánuje vykonávať svoje pridelené úlohy.

Schválenie alebo zamietnutie Komisiou

| 5. | Komisia má výlučnú právomoc schváliť alebo zamietnuť navrhovaných správcov pre monitorovanie a schváliť navrhovaný mandát s výhradou akýchkoľvek zmien, ktoré považuje za potrebné na účel plnenia povinností správcom pre monitorovanie. Správca pre monitorovanie sa vymenuje do jedného týždňa od schválenia Komisiou v súlade s mandátom schváleným Komisiou. |
| --- | --- |

5.

Komisia má výlučnú právomoc schváliť alebo zamietnuť navrhovaných správcov pre monitorovanie a schváliť navrhovaný mandát s výhradou akýchkoľvek zmien, ktoré považuje za potrebné na účel plnenia povinností správcom pre monitorovanie. Správca pre monitorovanie sa vymenuje do jedného týždňa od schválenia Komisiou v súlade s mandátom schváleným Komisiou.

Nový návrh Spolkovej republiky Nemecko

| 6. | Ak sa zamietnu všetci navrhovaní správcovia pre monitorovanie, Spolková republika Nemecko do jedného týždňa od prijatia oznámenia o zamietnutí predloží mená najmenej dvoch ďalších osôb alebo inštitúcií v súlade s podmienkami a v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 1 a 5. |
| --- | --- |

6.

Ak sa zamietnu všetci navrhovaní správcovia pre monitorovanie, Spolková republika Nemecko do jedného týždňa od prijatia oznámenia o zamietnutí predloží mená najmenej dvoch ďalších osôb alebo inštitúcií v súlade s podmienkami a v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 1 a 5.

Správca pre monitorovanie nominovaný Komisiou

| 7. | Ak Komisia zamietne aj všetkých ďalších navrhnutých správcov pre monitorovanie, Komisia nominuje správcu(-ov) pre monitorovanie, ktorého(-ých) Spolková republika Nemecko vymenuje alebo ktorého(-ých) vymenovanie zabezpečí, v súlade s mandátom správcu schváleným Komisiou. |
| --- | --- |

7.

Ak Komisia zamietne aj všetkých ďalších navrhnutých správcov pre monitorovanie, Komisia nominuje správcu(-ov) pre monitorovanie, ktorého(-ých) Spolková republika Nemecko vymenuje alebo ktorého(-ých) vymenovanie zabezpečí, v súlade s mandátom správcu schváleným Komisiou.

III.   Úlohy správcu pre monitorovanie

| 8. | Úlohou správcu pre monitorovanie je zabezpečiť dodržiavanie podmienok a povinností spojených s týmto rozhodnutím a zaručiť vykonávanie plánu reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

8.

Úlohou správcu pre monitorovanie je zabezpečiť dodržiavanie podmienok a povinností spojených s týmto rozhodnutím a zaručiť vykonávanie plánu reštrukturalizácie.

Úlohy a povinnosti správcu pre monitorovanie

| 9. | Správca pre monitorovanie:






  i) | navrhne Komisii do štyroch týždňov od vymenovania podrobný plán práce, v ktorom sa uvádza, ako plánuje monitorovať dodržiavanie záväzkov voči Komisii a realizáciu plánu reštrukturalizácie; |
| --- | --- | --- |

9.

Správca pre monitorovanie:

i)

navrhne Komisii do štyroch týždňov od vymenovania podrobný plán práce, v ktorom sa uvádza, ako plánuje monitorovať dodržiavanie záväzkov voči Komisii a realizáciu plánu reštrukturalizácie;

| ii) | dozerá na priebežné riadenie odpredávaných účastí s cieľom zabezpečiť ich trvalú ekonomickú rentabilitu, predajnosť a konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

ii)

dozerá na priebežné riadenie odpredávaných účastí s cieľom zabezpečiť ich trvalú ekonomickú rentabilitu, predajnosť a konkurencieschopnosť;

| iii) | monitoruje dodržiavanie všetkých povinností voči Komisii a vykonávanie plánu reštrukturalizácie; |
| --- | --- |

iii)

monitoruje dodržiavanie všetkých povinností voči Komisii a vykonávanie plánu reštrukturalizácie;

| iv) | navrhuje opatrenia, ktoré považuje za potrebné na zabezpečenie dodržiavania všetkých záväzkov voči Komisii Spolkovou republikou Nemecko, najmä záväzkov zachovania úplnej ekonomickej rentability, predajnosti alebo konkurencieschopnosti odpredávaných účastí, oddeleného držania odpredávaných účastí a nezverejnenia informácií citlivých z hľadiska hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

iv)

navrhuje opatrenia, ktoré považuje za potrebné na zabezpečenie dodržiavania všetkých záväzkov voči Komisii Spolkovou republikou Nemecko, najmä záväzkov zachovania úplnej ekonomickej rentability, predajnosti alebo konkurencieschopnosti odpredávaných účastí, oddeleného držania odpredávaných účastí a nezverejnenia informácií citlivých z hľadiska hospodárskej súťaže;

| v) | predloží Komisii, Sparkasse KölnBonn a Spolkovej republike Nemecko do 30 dní po konci každého polroka návrh písomnej správy v angličtine alebo nemčine. Predmetom tejto správy je plnenie povinností správcu pre monitorovanie podľa mandátu, dodržiavanie všetkých podmienok a povinností a realizácia plánu reštrukturalizácie. Všetci príjemcovia návrhu správy musia byť schopní predložiť pripomienky do piatich pracovných dní. Správca pre monitorovanie do piatich pracovných dní od prijatia pripomienok vypracuje konečnú správu a predloží ju Komisii, pričom, ak je to možné a na základe svojej výlučnej právomoci, zohľadní predložené pripomienky. Správca zašle kópiu konečnej správy aj Spolkovej republike Nemecko a Sparkasse KölnBonn. Ak návrh správy alebo konečná správa obsahujú informácie, ktoré sa nesmú poskytnúť Sparkasse KölnBonn alebo Spolkovej republike Nemecko, vtedy sa Sparkasse KölnBonn alebo Spolkovej republike Nemecko poskytne len verzia návrhu správy alebo konečnej správy, ktorá neobsahuje dôverné informácie. Správca pre monitorovanie nepredloží žiadnu verziu správy Spolkovej republike Nemecko a/alebo Sparkasse KölnBonn predtým, ako ju predloží Komisii. |
| --- | --- |

v)

predloží Komisii, Sparkasse KölnBonn a Spolkovej republike Nemecko do 30 dní po konci každého polroka návrh písomnej správy v angličtine alebo nemčine. Predmetom tejto správy je plnenie povinností správcu pre monitorovanie podľa mandátu, dodržiavanie všetkých podmienok a povinností a realizácia plánu reštrukturalizácie. Všetci príjemcovia návrhu správy musia byť schopní predložiť pripomienky do piatich pracovných dní. Správca pre monitorovanie do piatich pracovných dní od prijatia pripomienok vypracuje konečnú správu a predloží ju Komisii, pričom, ak je to možné a na základe svojej výlučnej právomoci, zohľadní predložené pripomienky. Správca zašle kópiu konečnej správy aj Spolkovej republike Nemecko a Sparkasse KölnBonn. Ak návrh správy alebo konečná správa obsahujú informácie, ktoré sa nesmú poskytnúť Sparkasse KölnBonn alebo Spolkovej republike Nemecko, vtedy sa Sparkasse KölnBonn alebo Spolkovej republike Nemecko poskytne len verzia návrhu správy alebo konečnej správy, ktorá neobsahuje dôverné informácie. Správca pre monitorovanie nepredloží žiadnu verziu správy Spolkovej republike Nemecko a/alebo Sparkasse KölnBonn predtým, ako ju predloží Komisii.

| 10. | Komisia môže dávať správcovi pre monitorovanie pokyny alebo usmernenia v záujme zabezpečenia toho, aby sa plnili záväzky voči Komisii a aby sa realizoval plán reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

10.

Komisia môže dávať správcovi pre monitorovanie pokyny alebo usmernenia v záujme zabezpečenia toho, aby sa plnili záväzky voči Komisii a aby sa realizoval plán reštrukturalizácie.

| 11. | Mesto Kolín, mesto Bonn a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú, že počas trvania mandátu budú dávať správcovi pre monitorovanie pokyny jedine po schválení Komisiou. |
| --- | --- |

11.

Mesto Kolín, mesto Bonn a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú, že počas trvania mandátu budú dávať správcovi pre monitorovanie pokyny jedine po schválení Komisiou.

| 12. | Spolková republika Nemecko poskytne všetku spoluprácu, podporu a informácie, ktoré môže správca pre monitorovanie primerane vyžadovať na výkon svojich úloh. Správca pre monitorovanie má neobmedzený prístup k účtovnej evidencii, záznamom, dokumentom, manažérom a iným pracovníkom, k spisom, miestam a technickým informáciám Sparkasse KölnBonn alebo odpredávaných účastí, ktoré sú nutné na výkon jeho úloh v súlade s povinnosťami. |
| --- | --- |

12.

Spolková republika Nemecko poskytne všetku spoluprácu, podporu a informácie, ktoré môže správca pre monitorovanie primerane vyžadovať na výkon svojich úloh. Správca pre monitorovanie má neobmedzený prístup k účtovnej evidencii, záznamom, dokumentom, manažérom a iným pracovníkom, k spisom, miestam a technickým informáciám Sparkasse KölnBonn alebo odpredávaných účastí, ktoré sú nutné na výkon jeho úloh v súlade s povinnosťami.

PRÍLOHA III

VYMENOVANIE A ÚLOHY SPRÁVCU PRE PREDAJ ÚČASTÍ

SPRÁVCA PRE PREDAJ ÚČASTÍ

I.   Správca pre predaj účastí

| 1. | Spolková republika Nemecko vymenuje správcu pre predaj účastí. |
| --- | --- |

1.

Spolková republika Nemecko vymenuje správcu pre predaj účastí.

| 2. | Správca pre predaj účastí je jedna alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby nezávislé od Sparkasse KölnBonn, ktoré schvaľuje Komisia a vymenúva Spolková republika Nemecko a ktorých úlohou je odpredať odpredávané účasti v súlade s povinnosťami voči Komisii. |
| --- | --- |

2.

Správca pre predaj účastí je jedna alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby nezávislé od Sparkasse KölnBonn, ktoré schvaľuje Komisia a vymenúva Spolková republika Nemecko a ktorých úlohou je odpredať odpredávané účasti v súlade s povinnosťami voči Komisii.

| 3. | Správca pre predaj účastí musí byť nezávislý od Sparkasse KölnBonn a musí mať potrebnú kvalifikáciu na výkon svojho mandátu, napríklad ako investičná banka, poradca alebo audítor, a nesmie mať konflikt záujmu ani nesmie byť v budúcnosti vystavený konfliktu záujmu. Správca pre predaj účastí dostáva bežnú trhovú odmenu od Sparkasse KölnBonn, čo nesmie brániť nezávislému a účinnému plneniu jeho mandátu. |
| --- | --- |

3.

Správca pre predaj účastí musí byť nezávislý od Sparkasse KölnBonn a musí mať potrebnú kvalifikáciu na výkon svojho mandátu, napríklad ako investičná banka, poradca alebo audítor, a nesmie mať konflikt záujmu ani nesmie byť v budúcnosti vystavený konfliktu záujmu. Správca pre predaj účastí dostáva bežnú trhovú odmenu od Sparkasse KölnBonn, čo nesmie brániť nezávislému a účinnému plneniu jeho mandátu.

II.   Vymenovanie správcu pre predaj účastí

Návrh Spolkovej republiky Nemecko

| 4. | Ak Sparkasse KölnBonn neuzatvorí záväznú kúpnopredajnú zmluvu mesiac pred koncom predĺženého obdobia na odpredaj, Spolková republika Nemecko predloží Komisii na schválenie dve alebo viac osôb ako správcov pre predaj účastí a uvedie, ktorého z nich uprednostňuje. Tento návrh musí obsahovať dostatok informácií, aby Komisia mohla overiť, že navrhovaný správca pre predaj účastí spĺňa podmienky ustanovené v odseku 3, a predovšetkým musí zahŕňať:






  a) | úplné podmienky navrhovaného mandátu spolu so všetkými ustanoveniami, ktoré sú potrebné na to, aby správca pre predaj účastí mohol vykonávať svoje úlohy v súlade s týmito záväzkami; |
| --- | --- | --- |

4.

Ak Sparkasse KölnBonn neuzatvorí záväznú kúpnopredajnú zmluvu mesiac pred koncom predĺženého obdobia na odpredaj, Spolková republika Nemecko predloží Komisii na schválenie dve alebo viac osôb ako správcov pre predaj účastí a uvedie, ktorého z nich uprednostňuje. Tento návrh musí obsahovať dostatok informácií, aby Komisia mohla overiť, že navrhovaný správca pre predaj účastí spĺňa podmienky ustanovené v odseku 3, a predovšetkým musí zahŕňať:

a)

úplné podmienky navrhovaného mandátu spolu so všetkými ustanoveniami, ktoré sú potrebné na to, aby správca pre predaj účastí mohol vykonávať svoje úlohy v súlade s týmito záväzkami;

| b) | rámcový plán práce, v ktorom sa uvádza, ako správca pre predaj účastí plánuje vykonávať svoje pridelené úlohy. |
| --- | --- |

b)

rámcový plán práce, v ktorom sa uvádza, ako správca pre predaj účastí plánuje vykonávať svoje pridelené úlohy.

Schválenie alebo zamietnutie Komisiou

| 5. | Komisia má výlučnú právomoc schváliť alebo zamietnuť navrhovaných správcov pre predaj účastí a schváliť navrhovaný mandát s výhradou akýchkoľvek zmien, ktoré považuje za potrebné na účel plnenia povinností správcom pre predaj účastí. Správca pre predaj účastí sa vymenuje do jedného týždňa od schválenia Komisiou v súlade s mandátom schváleným Komisiou. |
| --- | --- |

5.

Komisia má výlučnú právomoc schváliť alebo zamietnuť navrhovaných správcov pre predaj účastí a schváliť navrhovaný mandát s výhradou akýchkoľvek zmien, ktoré považuje za potrebné na účel plnenia povinností správcom pre predaj účastí. Správca pre predaj účastí sa vymenuje do jedného týždňa od schválenia Komisiou v súlade s mandátom schváleným Komisiou.

Nový návrh Spolkovej republiky Nemecko

| 6. | Ak sa zamietnu všetci navrhovaní správcovia pre predaj účastí, Spolková republika Nemecko do jedného týždňa od prijatia oznámenia o zamietnutí predloží mená najmenej dvoch ďalších osôb alebo inštitúcií v súlade s podmienkami a v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 1 a 5. |
| --- | --- |

6.

Ak sa zamietnu všetci navrhovaní správcovia pre predaj účastí, Spolková republika Nemecko do jedného týždňa od prijatia oznámenia o zamietnutí predloží mená najmenej dvoch ďalších osôb alebo inštitúcií v súlade s podmienkami a v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 1 a 5.

Správca pre predaj účastí nominovaný Komisiou

| 7. | Ak Komisia zamietne aj všetkých ďalších navrhovaných správcov pre predaj účastí, Komisia nominuje správcu(-ov) pre predaj účastí, ktorého(-ých) Spolková republika Nemecko vymenuje, alebo ktorého(-ých) vymenovanie zabezpečí, v súlade s mandátom správcu schváleným Komisiou. |
| --- | --- |

7.

Ak Komisia zamietne aj všetkých ďalších navrhovaných správcov pre predaj účastí, Komisia nominuje správcu(-ov) pre predaj účastí, ktorého(-ých) Spolková republika Nemecko vymenuje, alebo ktorého(-ých) vymenovanie zabezpečí, v súlade s mandátom správcu schváleným Komisiou.

III.   Úlohy správcu pre predaj účastí

| 8. | Úlohou správcu pre predaj účastí je plniť podmienky a povinnosti ustanovené v tomto rozhodnutí, týkajúce sa účastí, ktoré sa majú odpredať. Správca pre predaj účastí pripraví a vykoná nákup tak, že kúpnopredajná zmluva sa podpíše [...]. Správca pre predaj účastí je oprávnený vykonať predaj odpredávaných účastí v mene Sparkasse KölnBonn bez toho, aby podliehal pokynom [...]. |
| --- | --- |

8.

Úlohou správcu pre predaj účastí je plniť podmienky a povinnosti ustanovené v tomto rozhodnutí, týkajúce sa účastí, ktoré sa majú odpredať. Správca pre predaj účastí pripraví a vykoná nákup tak, že kúpnopredajná zmluva sa podpíše [...]. Správca pre predaj účastí je oprávnený vykonať predaj odpredávaných účastí v mene Sparkasse KölnBonn bez toho, aby podliehal pokynom [...].

| 9. | Správca pre predaj účastí:






  i) | navrhne Komisii do štyroch týždňov od vymenovania podrobný plán práce, v ktorom sa opisuje, ako plánuje splniť podmienky a povinnosti uvedené v rozhodnutí, týkajúce sa účastí, ktoré sa majú odpredať; predloží najmä koncepciu odpredaja a hodnotenie, ktorá stratégia odpredaja je najsľubnejšia; |
| --- | --- | --- |

9.

Správca pre predaj účastí:

i)

navrhne Komisii do štyroch týždňov od vymenovania podrobný plán práce, v ktorom sa opisuje, ako plánuje splniť podmienky a povinnosti uvedené v rozhodnutí, týkajúce sa účastí, ktoré sa majú odpredať; predloží najmä koncepciu odpredaja a hodnotenie, ktorá stratégia odpredaja je najsľubnejšia;

| ii) | predá odpredávané účasti kupujúcemu [...], pokiaľ Komisia nepredloží pripomienky týkajúce sa kupujúceho alebo konečnej záväznej kúpnopredajnej zmluvy do štyroch týždňov odvtedy, ako sa o nich dozvie. Správca pre predaj účastí zahrnie do kúpnopredajnej zmluvy také podmienky, ktoré považuje za primerané pre výhodný predaj. Správca pre predaj účastí môže zahrnúť do kúpnopredajnej zmluvy také obvyklé ubezpečenia, záruky a ustanovenia o náhrade škody, ktoré sa pri realizácii predaja primerane vyžadujú; |
| --- | --- |

ii)

predá odpredávané účasti kupujúcemu [...], pokiaľ Komisia nepredloží pripomienky týkajúce sa kupujúceho alebo konečnej záväznej kúpnopredajnej zmluvy do štyroch týždňov odvtedy, ako sa o nich dozvie. Správca pre predaj účastí zahrnie do kúpnopredajnej zmluvy také podmienky, ktoré považuje za primerané pre výhodný predaj. Správca pre predaj účastí môže zahrnúť do kúpnopredajnej zmluvy také obvyklé ubezpečenia, záruky a ustanovenia o náhrade škody, ktoré sa pri realizácii predaja primerane vyžadujú;

| iii) | prevezme ostatné úlohy, ktoré sú správcovi pre predaj účastí pridelené v tomto rozhodnutí; |
| --- | --- |

iii)

prevezme ostatné úlohy, ktoré sú správcovi pre predaj účastí pridelené v tomto rozhodnutí;

| iv) | navrhne také opatrenia, ktoré považuje za potrebné na zabezpečenie dodržiavania všetkých záväzkov voči Komisii Spolkovou republikou Nemecko, najmä záväzkov zachovania úplnej ekonomickej rentability, predajnosti alebo konkurencieschopnosti odpredávaných účastí, oddeleného držania odpredávaných účastí a nezverejnenia informácií citlivých z hľadiska hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

iv)

navrhne také opatrenia, ktoré považuje za potrebné na zabezpečenie dodržiavania všetkých záväzkov voči Komisii Spolkovou republikou Nemecko, najmä záväzkov zachovania úplnej ekonomickej rentability, predajnosti alebo konkurencieschopnosti odpredávaných účastí, oddeleného držania odpredávaných účastí a nezverejnenia informácií citlivých z hľadiska hospodárskej súťaže;

| v) | predkladá Komisii komplexné mesačné správy v angličtine alebo nemčine o vývoji procesu odpredaja. Tieto správy sa predkladajú najneskôr 15 dní po konci každého mesiaca. Sparkasse KölnBonn alebo Spolková republika Nemecko súčasne dostanú verzie správy, ktoré neobsahujú dôverné informácie. |
| --- | --- |

v)

predkladá Komisii komplexné mesačné správy v angličtine alebo nemčine o vývoji procesu odpredaja. Tieto správy sa predkladajú najneskôr 15 dní po konci každého mesiaca. Sparkasse KölnBonn alebo Spolková republika Nemecko súčasne dostanú verzie správy, ktoré neobsahujú dôverné informácie.

| 10. | Správca pre predaj účastí poskytuje na účel prípravy a realizácie odpredaja účastí najmä tieto služby:






  i) | preskúmanie rôznych možností odpredaja, podrobný návrh zohľadňujúci rámcové podmienky členenia a uzatvárania procesu predaja; |
| --- | --- | --- |

10.

Správca pre predaj účastí poskytuje na účel prípravy a realizácie odpredaja účastí najmä tieto služby:

i)

preskúmanie rôznych možností odpredaja, podrobný návrh zohľadňujúci rámcové podmienky členenia a uzatvárania procesu predaja;

| ii) | spracovanie potrebných marketingových dokumentov týkajúcich sa príslušnej majetkovej účasti Sparkasse KölnBonn (najmä oznámenie o predaji, reklamné materiály a ďalšie prezentácie, ktoré sú potrebné alebo prospešné pre proces predaja). Tieto sa majú poskytnúť zainteresovaným stranám formou úvodných informácií o prebiehajúcom predaji; |
| --- | --- |

ii)

spracovanie potrebných marketingových dokumentov týkajúcich sa príslušnej majetkovej účasti Sparkasse KölnBonn (najmä oznámenie o predaji, reklamné materiály a ďalšie prezentácie, ktoré sú potrebné alebo prospešné pre proces predaja). Tieto sa majú poskytnúť zainteresovaným stranám formou úvodných informácií o prebiehajúcom predaji;

| iii) | prípravu obsahu a logistickú koordináciu procesu hĺbkovej analýzy v úzkej spolupráci so Sparkasse; |
| --- | --- |

iii)

prípravu obsahu a logistickú koordináciu procesu hĺbkovej analýzy v úzkej spolupráci so Sparkasse;

| iv) | určenie potenciálnych kupujúcich a kontaktovanie rozhodovacích orgánov týchto zainteresovaných strán. Z právne záväzných dôvodov týkajúcich sa záujmov utajenia a v súlade s požiadavkami nediskriminačného predaja sa na žiadosť Sparkasse zamedzí potenciálnemu kupujúcemu prístup k informáciám z hĺbkovej analýzy (dôkazné bremeno spočíva na Sparkasse), pričom sa toto právo musí uplatniť do troch pracovných dní od doručenia zoznamu potenciálnych kupujúcich; |
| --- | --- |

iv)

určenie potenciálnych kupujúcich a kontaktovanie rozhodovacích orgánov týchto zainteresovaných strán. Z právne záväzných dôvodov týkajúcich sa záujmov utajenia a v súlade s požiadavkami nediskriminačného predaja sa na žiadosť Sparkasse zamedzí potenciálnemu kupujúcemu prístup k informáciám z hĺbkovej analýzy (dôkazné bremeno spočíva na Sparkasse), pričom sa toto právo musí uplatniť do troch pracovných dní od doručenia zoznamu potenciálnych kupujúcich;

| v) | zhromažďovanie a preskúmanie predajných ponúk podaných zainteresovanými stranami; podporu pri hodnotení týchto ponúk; |
| --- | --- |

v)

zhromažďovanie a preskúmanie predajných ponúk podaných zainteresovanými stranami; podporu pri hodnotení týchto ponúk;

| vi) | vedenie obchodných rokovaní s vybranými zainteresovanými stranami a prípravu uzatvorenia zmluvy. |
| --- | --- |

vi)

vedenie obchodných rokovaní s vybranými zainteresovanými stranami a prípravu uzatvorenia zmluvy.

| 11. | Správca pre predaj účastí dostane všetky potrebné plné moci, na základe ktorých Sparkasse alebo dcérske spoločnosti, ktoré Sparkasse kontroluje, udelia správcovi pre predaj účastí oprávnenie na dokončenie a realizáciu odpredaja. Tieto plné moci zahŕňajú právo vydávať subdelegované práva v záujme správnej realizácie a dokončenia odpredaja. |
| --- | --- |

11.

Správca pre predaj účastí dostane všetky potrebné plné moci, na základe ktorých Sparkasse alebo dcérske spoločnosti, ktoré Sparkasse kontroluje, udelia správcovi pre predaj účastí oprávnenie na dokončenie a realizáciu odpredaja. Tieto plné moci zahŕňajú právo vydávať subdelegované práva v záujme správnej realizácie a dokončenia odpredaja.

| 12. | Príslušné plné moci sa udržiavajú v platnosti až do úplného dokončenia odpredaja. Plné moci a všetky subdelegované právomoci sa ukončia na konci mandátu správcu pre predaj účastí. |
| --- | --- |

12.

Príslušné plné moci sa udržiavajú v platnosti až do úplného dokončenia odpredaja. Plné moci a všetky subdelegované právomoci sa ukončia na konci mandátu správcu pre predaj účastí.

| 13. | Správca pre predaj účastí je oprávnený poveriť ďalších poradcov, aby mu pomáhali pri procese predaja. Keď náklady na poradenstvo prekročia celkovú sumu [...] EUR, vyžaduje sa súhlas Sparkasse KölnBonn. Ak Sparkasse KölnBonn odmietne dať súhlas, poverenie poradcov môže namiesto toho schváliť Komisia po porade so Sparkasse KölnBonn. Pokyny alebo usmernenia môže poradcom dávať len správca pre predaj účastí. |
| --- | --- |

13.

Správca pre predaj účastí je oprávnený poveriť ďalších poradcov, aby mu pomáhali pri procese predaja. Keď náklady na poradenstvo prekročia celkovú sumu [...] EUR, vyžaduje sa súhlas Sparkasse KölnBonn. Ak Sparkasse KölnBonn odmietne dať súhlas, poverenie poradcov môže namiesto toho schváliť Komisia po porade so Sparkasse KölnBonn. Pokyny alebo usmernenia môže poradcom dávať len správca pre predaj účastí.

| 14. | Správca pre predaj účastí musí do každej výmeny so Sparkasse, zodpovednou verejnou inštitúciou (Träger) alebo Nemeckom zapojiť Európsku komisiu alebo ju musí bezodkladne informovať o tejto výmene. |
| --- | --- |

14.

Správca pre predaj účastí musí do každej výmeny so Sparkasse, zodpovednou verejnou inštitúciou (Träger) alebo Nemeckom zapojiť Európsku komisiu alebo ju musí bezodkladne informovať o tejto výmene.

| 15. | Träger a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú podporovať správcu pre predaj účastí, spolupracovať s ním a poskytovať mu všetky informácie, ktoré potrebuje alebo ktoré si vyžiada v záujme vykonávania a riadneho plnenia tohto mandátu. Správca pre predaj účastí má v rámci zákonne prípustných obmedzení a počas bežného pracovného času na tento účel prístup ku všetkým dokladom, účtovnej evidencii a k manažmentu alebo iným pracovníkom Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

15.

Träger a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú podporovať správcu pre predaj účastí, spolupracovať s ním a poskytovať mu všetky informácie, ktoré potrebuje alebo ktoré si vyžiada v záujme vykonávania a riadneho plnenia tohto mandátu. Správca pre predaj účastí má v rámci zákonne prípustných obmedzení a počas bežného pracovného času na tento účel prístup ku všetkým dokladom, účtovnej evidencii a k manažmentu alebo iným pracovníkom Sparkasse KölnBonn.

| 16. | Ak to Sparkasse a Träger považujú za potrebné na správny výkon odpredaja, povolia správcovi pre predaj účastí na jeho žiadosť prístup k všetkým informáciám alebo dokladom, ktoré majú k dispozícii len pre seba. To sa vzťahuje najmä na každú verziu plánu reštrukturalizácie odsúhlasenú s Európskou komisiou. |
| --- | --- |

16.

Ak to Sparkasse a Träger považujú za potrebné na správny výkon odpredaja, povolia správcovi pre predaj účastí na jeho žiadosť prístup k všetkým informáciám alebo dokladom, ktoré majú k dispozícii len pre seba. To sa vzťahuje najmä na každú verziu plánu reštrukturalizácie odsúhlasenú s Európskou komisiou.

| 17. | Sparkasse sa zaväzuje, že oslobodí správcu pre predaj účastí od všetkých nárokov tretích strán na náhradu škody, ktoré vzniknú počas výkonu mandátu alebo v súvislosti s ním. To nezahŕňa škody založené na porušení povinností správcom pre predaj účastí. Ak by bol správca pre predaj účastí informovaný o nárokoch, ktoré by mohli viesť k vzniku platobných záväzkov inštitúcie Träger alebo Sparkasse KölnBonn, správca pre predaj účastí ich o tom bezodkladne informuje. |
| --- | --- |

17.

Sparkasse sa zaväzuje, že oslobodí správcu pre predaj účastí od všetkých nárokov tretích strán na náhradu škody, ktoré vzniknú počas výkonu mandátu alebo v súvislosti s ním. To nezahŕňa škody založené na porušení povinností správcom pre predaj účastí. Ak by bol správca pre predaj účastí informovaný o nárokoch, ktoré by mohli viesť k vzniku platobných záväzkov inštitúcie Träger alebo Sparkasse KölnBonn, správca pre predaj účastí ich o tom bezodkladne informuje.

| 18. | Správca pre predaj účastí je vždy povinný poskytovať služby s primeranou starostlivosťou obozretného podnikateľa. Ak by predsa len došlo k porušeniu povinnosti, správca pre predaj účastí je povinný poskytnúť Sparkasse, inštitúcii Träger alebo Nemecku náhradu škody len vtedy, ak správca pre predaj účastí alebo jeho orgány, zamestnanci alebo pomocníci spôsobili vznik tejto zodpovednosti úmyselne alebo hrubou nedbalosťou, pokiaľ nie sú dotknuté hlavné zmluvné povinnosti. Správca pre predaj účastí je zodpovedný za porušenie takýchto povinností aj na základe drobnej nedbalosti, ale len vo výške zvyčajnej a predvídateľnej škody. Zodpovednosť za stratu predpokladaného zisku sa vylučuje. |
| --- | --- |

18.

Správca pre predaj účastí je vždy povinný poskytovať služby s primeranou starostlivosťou obozretného podnikateľa. Ak by predsa len došlo k porušeniu povinnosti, správca pre predaj účastí je povinný poskytnúť Sparkasse, inštitúcii Träger alebo Nemecku náhradu škody len vtedy, ak správca pre predaj účastí alebo jeho orgány, zamestnanci alebo pomocníci spôsobili vznik tejto zodpovednosti úmyselne alebo hrubou nedbalosťou, pokiaľ nie sú dotknuté hlavné zmluvné povinnosti. Správca pre predaj účastí je zodpovedný za porušenie takýchto povinností aj na základe drobnej nedbalosti, ale len vo výške zvyčajnej a predvídateľnej škody. Zodpovednosť za stratu predpokladaného zisku sa vylučuje.

| 19. | Komisia môže dávať správcovi pre predaj účastí pokyny alebo usmernenia v snahe zaručiť, aby boli splnené podmienky a povinnosti týkajúce sa odpredávaných účastí. |
| --- | --- |

19.

Komisia môže dávať správcovi pre predaj účastí pokyny alebo usmernenia v snahe zaručiť, aby boli splnené podmienky a povinnosti týkajúce sa odpredávaných účastí.

| 20. | Mesto Kolín, mesto Bonn a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú, že počas trvania mandátu nebudú dávať pokyny správcovi pre predaj účastí. |
| --- | --- |

20.

Mesto Kolín, mesto Bonn a Sparkasse KölnBonn sa zaväzujú, že počas trvania mandátu nebudú dávať pokyny správcovi pre predaj účastí.

---

| 10.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 235/26

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 26. januára 2011

o štátnej pomoci Nemecka C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) Zákon o dani z príjmu právnických osôb (KStG), schéma o prevode daňových strát (Sanierungsklausel)

[oznámené pod číslom K(2011) 275]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/527/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Listami z 5. augusta 2009 a 30. septembra 2009 Komisia požiadala Nemecko o informácie o § 8c zákona o dani z príjmu právnických osôb (Körperschaftsteuergesetz, ďalej len „KStG“). Nemecké orgány odpovedali na tieto požiadavky listami z 20. augusta 2009 a 5. novembra 2009. Rozhodnutím z 24. februára 2010 Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania vo veci pomoci podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

(1)

Listami z 5. augusta 2009 a 30. septembra 2009 Komisia požiadala Nemecko o informácie o § 8c zákona o dani z príjmu právnických osôb (Körperschaftsteuergesetz, ďalej len „KStG“). Nemecké orgány odpovedali na tieto požiadavky listami z 20. augusta 2009 a 5. novembra 2009. Rozhodnutím z 24. februára 2010 Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania vo veci pomoci podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

| (2) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

| (3) | Nemecké orgány predložili svoju odpoveď listom z 9. apríla 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nemecké orgány predložili svoju odpoveď listom z 9. apríla 2010.

| (4) | V Bruseli sa 9. apríla 2010 a 3. júna 2010 uskutočnili dve stretnutia s nemeckými orgánmi. Nemecko predložilo ďalšie informácie 2. júla 2010. Komisia nedostala žiadne pripomienky od zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(4)

V Bruseli sa 9. apríla 2010 a 3. júna 2010 uskutočnili dve stretnutia s nemeckými orgánmi. Nemecko predložilo ďalšie informácie 2. júla 2010. Komisia nedostala žiadne pripomienky od zainteresovaných strán.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Kontext

| (5) | Zdaňovanie právnických osôb v Nemecku vychádza najmä zo zákona o dani z príjmu (Einkommensteuergesetz, ďalej len „EStG“) a KStG. Podľa § 10d ods. 2 EstG možno prevádzať straty zaznamenané v jednom daňovom roku, t. j. zdaniteľné príjmy v budúcich rokoch možno podľa princípu daňovej spôsobilosti znížiť započítaním strát až do sumy 1 mil. EUR ročne. Podľa § 8 ods. 1 KStG sa táto možnosť prevodu strát uplatňuje aj na subjekty podliehajúce dani z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(5)

Zdaňovanie právnických osôb v Nemecku vychádza najmä zo zákona o dani z príjmu (Einkommensteuergesetz, ďalej len „EStG“) a KStG. Podľa § 10d ods. 2 EstG možno prevádzať straty zaznamenané v jednom daňovom roku, t. j. zdaniteľné príjmy v budúcich rokoch možno podľa princípu daňovej spôsobilosti znížiť započítaním strát až do sumy 1 mil. EUR ročne. Podľa § 8 ods. 1 KStG sa táto možnosť prevodu strát uplatňuje aj na subjekty podliehajúce dani z príjmu právnických osôb.

| (6) | Možnosť prevodu strát mala za následok, že boli kupované podniky, ktoré už dlhšiu dobu nevykonávali obchodnú činnosť, avšak ešte vlastnili prevody strát (tzv. Mantelgesellschaften – „prázdne schránky“). |
| --- | --- |

(6)

Možnosť prevodu strát mala za následok, že boli kupované podniky, ktoré už dlhšiu dobu nevykonávali obchodnú činnosť, avšak ešte vlastnili prevody strát (tzv. Mantelgesellschaften – „prázdne schránky“).

| (7) | S cieľom predísť nákupu takýchto prázdnych schránok nemecký zákonodarca v roku 1997 obmedzil možnosť prevodu strát zavedením tzv. pravidla o nákupe prázdnych schárnok (Mantelkaufregelung) v § 8 ods. 4 KStG. Toto nové pravidlo obmedzovalo prevod straty na tie podniky, ktoré boli právne a ekonomicky identické so subjektom, ktorý vytvoril stratu. Pravidlo neobsahuje definíciu pojmu ekonomicky identický, ale prináša jeden negatívny príklad a dva pozitívne príklady:






  a) | Právnická osoba nie je ekonomicky identická, ak sa viac ako polovica podielov kapitálovej spoločnosti prevedie a ak táto kapitálová spoločnosť potom pokračuje vo svojej ekonomickej činnosti, alebo ju začne odznova s prevažne novými aktívami. |
| --- | --- | --- |

(7)

S cieľom predísť nákupu takýchto prázdnych schránok nemecký zákonodarca v roku 1997 obmedzil možnosť prevodu strát zavedením tzv. pravidla o nákupe prázdnych schárnok (Mantelkaufregelung) v § 8 ods. 4 KStG. Toto nové pravidlo obmedzovalo prevod straty na tie podniky, ktoré boli právne a ekonomicky identické so subjektom, ktorý vytvoril stratu. Pravidlo neobsahuje definíciu pojmu ekonomicky identický, ale prináša jeden negatívny príklad a dva pozitívne príklady:

a)

Právnická osoba nie je ekonomicky identická, ak sa viac ako polovica podielov kapitálovej spoločnosti prevedie a ak táto kapitálová spoločnosť potom pokračuje vo svojej ekonomickej činnosti, alebo ju začne odznova s prevažne novými aktívami.

| b) | Právnická osoba je však ekonomicky identická, ak sa vklad nových aktív uskutočnil iba z dôvodu reštrukturalizácie subjektu, ktorý vytvoril zostávajúci odpočet straty, a ak tento subjekt pokračuje vo vykonávaní hospodárskej činnosti nasledujúcich 5 rokov v objeme porovnateľnom s obrazom hospodárskych pomerov. |
| --- | --- |

b)

Právnická osoba je však ekonomicky identická, ak sa vklad nových aktív uskutočnil iba z dôvodu reštrukturalizácie subjektu, ktorý vytvoril zostávajúci odpočet straty, a ak tento subjekt pokračuje vo vykonávaní hospodárskej činnosti nasledujúcich 5 rokov v objeme porovnateľnom s obrazom hospodárskych pomerov.

| c) | Právnická osoba je ekonomicky identická aj vtedy, ak namiesto vkladu nových aktív nadobúdateľ pokryje straty, ktoré sa naakumulovali u subjektu, ktorý zaznamenal straty. |
| --- | --- |

c)

Právnická osoba je ekonomicky identická aj vtedy, ak namiesto vkladu nových aktív nadobúdateľ pokryje straty, ktoré sa naakumulovali u subjektu, ktorý zaznamenal straty.

| (8) | Posledné dva príklady sa bežne označovali ako ustanovenie o prevode daňových strát (Sanierungsklausel). |
| --- | --- |

(8)

Posledné dva príklady sa bežne označovali ako ustanovenie o prevode daňových strát (Sanierungsklausel).

| (9) | § 8 ods. 4 KStG bol zrušený s účinnosťou od 1. januára 2008 zákonom o reforme zdaňovania podnikov (Unternehmensteuerreformgesetz) z roku 2008. |
| --- | --- |

(9)

§ 8 ods. 4 KStG bol zrušený s účinnosťou od 1. januára 2008 zákonom o reforme zdaňovania podnikov (Unternehmensteuerreformgesetz) z roku 2008.

| (10) | Tým istým zákonom sa zaviedol nový § 8c ods. 1 KStG, ktorý oproti pôvodnému § 8 ods. 4 KStG väčšmi obmedzuje možnosť prevodu straty v prípade zmien vo vlastníctve podielov. Podľa nového pravidla:






  a) | Nevyužité straty nie sú odpočítateľné, ak viac ako 50 % upísaného kapitálu, členských práv, podielníckych práv alebo hlasovacích práv v subjekte sa prevedie na nadobúdateľa. |
| --- | --- | --- |

(10)

Tým istým zákonom sa zaviedol nový § 8c ods. 1 KStG, ktorý oproti pôvodnému § 8 ods. 4 KStG väčšmi obmedzuje možnosť prevodu straty v prípade zmien vo vlastníctve podielov. Podľa nového pravidla:

a)

Nevyužité straty nie sú odpočítateľné, ak viac ako 50 % upísaného kapitálu, členských práv, podielníckych práv alebo hlasovacích práv v subjekte sa prevedie na nadobúdateľa.

| b) | Ak sa v období piatich rokov viac ako 25 % avšak nie viac ako 50 % upísaného kapitálu, členských práv, podielníckych práv alebo hlasovacích práv v subjekte prevedie, nevyužité straty zaniknú úmerne k výške zmeny vo vlastníctve podielov. |
| --- | --- |

b)

Ak sa v období piatich rokov viac ako 25 % avšak nie viac ako 50 % upísaného kapitálu, členských práv, podielníckych práv alebo hlasovacích práv v subjekte prevedie, nevyužité straty zaniknú úmerne k výške zmeny vo vlastníctve podielov.

| (11) | Nové pravidlo najprv neposkytovalo žiadnu výnimku podnikom, ktoré boli v procese reštrukturalizácie a zároveň v nich prebiehali významné zmeny vo vlastníctve podielov. |
| --- | --- |

(11)

Nové pravidlo najprv neposkytovalo žiadnu výnimku podnikom, ktoré boli v procese reštrukturalizácie a zároveň v nich prebiehali významné zmeny vo vlastníctve podielov.

| (12) | Podľa dôvodovej správy, ktorú nemecký parlament prijal so zákonom o reforme zdaňovania podnikov z roku 2008, bolo cieľom nahradenia § 8 ods. 4 KStG novým § 8c ods. 1 KStG zjednodušenie pravidiel (v dôvodovej správe sa uvádza, že praktické uplatňovanie § 8 ods. 4 KStG so sebou prinieslo mnoho zložitých právnych otázok) a lepšie postihovanie zneužívania (4). Zákonodarcovia si uvedomovali, že v dôsledku zmeny nebude už v prípade reštrukturalizácie podnikov v ťažkostiach spojenej s nákupom podielov viac možné vykonávať prevod strát. Tento stav sa však pokladal za akceptovateľný, keďže sa daňové orgány mohli v takejto situácii vzdať daňových pohľadávok na základe spravodlivého nároku aj bez existencie príslušného legislatívneho ustanovenia (5). |
| --- | --- |

(12)

Podľa dôvodovej správy, ktorú nemecký parlament prijal so zákonom o reforme zdaňovania podnikov z roku 2008, bolo cieľom nahradenia § 8 ods. 4 KStG novým § 8c ods. 1 KStG zjednodušenie pravidiel (v dôvodovej správe sa uvádza, že praktické uplatňovanie § 8 ods. 4 KStG so sebou prinieslo mnoho zložitých právnych otázok) a lepšie postihovanie zneužívania (4). Zákonodarcovia si uvedomovali, že v dôsledku zmeny nebude už v prípade reštrukturalizácie podnikov v ťažkostiach spojenej s nákupom podielov viac možné vykonávať prevod strát. Tento stav sa však pokladal za akceptovateľný, keďže sa daňové orgány mohli v takejto situácii vzdať daňových pohľadávok na základe spravodlivého nároku aj bez existencie príslušného legislatívneho ustanovenia (5).

2.2.   Opatrenie

| (13) | V júni 2009 sa zmenou a doplnením § 8c KStG zaviedol § 8c ods. 1a KStG, na základe ktorého je prevod straty ešte stále možný, ak bol podnik v ťažkostiach zakúpený na účely jeho reštrukturalizácie. Táto zmena a doplnenie bola súčasťou zákona o znížení zaťaženia občanov v zdravotnom poistení (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Nové ustanovenie sa opätovne označuje ako ustanovenie o prevode daňových strát (Sanierungsklausel) alebo nové ustanovenie o prevode strát (neue Sanierungsklausel), aby sa odlíšilo od jeho predchodcu § 8 ods. 4 KStG. Vytvára sa tak výnimka z obmedzenia prevodu strát, ktorá sa zaviedla s účinnosťou od 1. januára 2008 § 8c ods. 1 KStG. |
| --- | --- |

(13)

V júni 2009 sa zmenou a doplnením § 8c KStG zaviedol § 8c ods. 1a KStG, na základe ktorého je prevod straty ešte stále možný, ak bol podnik v ťažkostiach zakúpený na účely jeho reštrukturalizácie. Táto zmena a doplnenie bola súčasťou zákona o znížení zaťaženia občanov v zdravotnom poistení (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Nové ustanovenie sa opätovne označuje ako ustanovenie o prevode daňových strát (Sanierungsklausel) alebo nové ustanovenie o prevode strát (neue Sanierungsklausel), aby sa odlíšilo od jeho predchodcu § 8 ods. 4 KStG. Vytvára sa tak výnimka z obmedzenia prevodu strát, ktorá sa zaviedla s účinnosťou od 1. januára 2008 § 8c ods. 1 KStG.

| (14) | Podľa § 8c ods. 1a KStG právnická osoba môže previesť straty aj v prípade nákupu podielov v zmysle § 8c ods. 1 KStG, ak sú splnené tieto požiadavky:






  a) | účelom nákupu podielov je reštrukturalizácia subjektu (7); |
| --- | --- | --- |

(14)

Podľa § 8c ods. 1a KStG právnická osoba môže previesť straty aj v prípade nákupu podielov v zmysle § 8c ods. 1 KStG, ak sú splnené tieto požiadavky:

a)

účelom nákupu podielov je reštrukturalizácia subjektu (7);

| b) | spoločnosť je v čase nákupu podielov v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžená alebo jej hrozí platobná neschopnosť alebo nadmerné zadlženie (8); |
| --- | --- |

b)

spoločnosť je v čase nákupu podielov v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžená alebo jej hrozí platobná neschopnosť alebo nadmerné zadlženie (8);

| c) | základné štruktúry spoločnosti zostanú zachovalé, čo predpokladá, že:






  — | subjekt dodržiava podnikovú dohodu obsahujúcu ustanovenia o zachovaní pracovných miest alebo |
| --- | --- | --- |

c)

základné štruktúry spoločnosti zostanú zachovalé, čo predpokladá, že:

—

subjekt dodržiava podnikovú dohodu obsahujúcu ustanovenia o zachovaní pracovných miest alebo

| — | počas prvých piatich rokoch po nákupe podielov zostane zachovaných 80 % pracovných miest (podľa ročného priemerného objemu miezd), alebo |
| --- | --- |

—

počas prvých piatich rokoch po nákupe podielov zostane zachovaných 80 % pracovných miest (podľa ročného priemerného objemu miezd), alebo

| — | v prvých dvanástich mesiacoch dôjde k vkladu značného majetku do podniku alebo k odpusteniu záväzkov, ktoré ešte majú hodnotu; vklad majetku je značný, ak nový majetok zodpovedá najmenej 25 % aktív predchádzajúceho hospodárskeho roku; spätné prevody kapitálovej spoločnosti realizované počas troch rokov po vklade nového majetku znižujú hodnotu vloženého majetku; |
| --- | --- |

—

v prvých dvanástich mesiacoch dôjde k vkladu značného majetku do podniku alebo k odpusteniu záväzkov, ktoré ešte majú hodnotu; vklad majetku je značný, ak nový majetok zodpovedá najmenej 25 % aktív predchádzajúceho hospodárskeho roku; spätné prevody kapitálovej spoločnosti realizované počas troch rokov po vklade nového majetku znižujú hodnotu vloženého majetku;

| d) | podnik nezmení odvetvie svojho pôsobenia počas piatich rokov nasledujúcich po nákupe podielov; |
| --- | --- |

d)

podnik nezmení odvetvie svojho pôsobenia počas piatich rokov nasledujúcich po nákupe podielov;

| e) | podnik nemal v čase nákupu podielov ukončenú svoju činnosť. |
| --- | --- |

e)

podnik nemal v čase nákupu podielov ukončenú svoju činnosť.

| (15) | § 8c ods. 1a KStG nadobudol účinnosť 10. júla 2009 a uplatňuje sa retroaktívne od 1. januára 2008. |
| --- | --- |

(15)

§ 8c ods. 1a KStG nadobudol účinnosť 10. júla 2009 a uplatňuje sa retroaktívne od 1. januára 2008.

| (16) | Pôvodne bol § 8c ods. 1a KStG zavedený iba na obmedzený čas, do 31. decembra 2009. Avšak 22. decembra 2009 prijal Spolkový snem ako súčasť zákona o zrýchlení hospodárskeho rastu z roku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9), ustanovenie, ktorým sa zrušilo príslušné ustanovenie o časovom obmedzení z KStG. |
| --- | --- |

(16)

Pôvodne bol § 8c ods. 1a KStG zavedený iba na obmedzený čas, do 31. decembra 2009. Avšak 22. decembra 2009 prijal Spolkový snem ako súčasť zákona o zrýchlení hospodárskeho rastu z roku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9), ustanovenie, ktorým sa zrušilo príslušné ustanovenie o časovom obmedzení z KStG.

| (17) | V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že straty, ktoré možno previesť, možno započítať len oproti ziskom reštrukturalizovaného podniku. Nadobúdajúci subjekt nemôže tieto straty započítať voči svojim vlastným ziskom. |
| --- | --- |

(17)

V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že straty, ktoré možno previesť, možno započítať len oproti ziskom reštrukturalizovaného podniku. Nadobúdajúci subjekt nemôže tieto straty započítať voči svojim vlastným ziskom.

| (18) | Toto platí dokonca aj vtedy, ak nadobúdajúci subjekt konsoliduje svoje daňové záväzky na úrovni koncernu, keďže v § 15 veta 1 č. 1 KStG sa zakazuje prevod strát, ak spoločnosť tvorí súčasť daňovej jednotky (Organschaft) (10). |
| --- | --- |

(18)

Toto platí dokonca aj vtedy, ak nadobúdajúci subjekt konsoliduje svoje daňové záväzky na úrovni koncernu, keďže v § 15 veta 1 č. 1 KStG sa zakazuje prevod strát, ak spoločnosť tvorí súčasť daňovej jednotky (Organschaft) (10).

| (19) | Podľa nemeckých právnych predpisov o dani z príjmu právnických osôb však takéto straty nezanikajú, ale sú iba zmrazené na úrovni daňovej jednotky a možno ich použiť až vtedy, keď už spoločnosť nie je konsolidovaná. Na prevod takýchto „zmrazených“ strát nie je časové obmedzenie. |
| --- | --- |

(19)

Podľa nemeckých právnych predpisov o dani z príjmu právnických osôb však takéto straty nezanikajú, ale sú iba zmrazené na úrovni daňovej jednotky a možno ich použiť až vtedy, keď už spoločnosť nie je konsolidovaná. Na prevod takýchto „zmrazených“ strát nie je časové obmedzenie.

| (20) | Nadobúdajúci subjekt je na základe § 8c ods. 1a KStG nepriamo zvýhodnený, pretože po úspešnom ukončení reštrukturalizácie sa daňové zaťaženie reštrukturalizovaného subjektu zníži. Okrem toho môže nadobúdajúci subjekt svoju podnikateľskú činnosť úplne alebo čiastočne začleniť do nadobudnutého podniku a takto využiť prevedené straty. |
| --- | --- |

(20)

Nadobúdajúci subjekt je na základe § 8c ods. 1a KStG nepriamo zvýhodnený, pretože po úspešnom ukončení reštrukturalizácie sa daňové zaťaženie reštrukturalizovaného subjektu zníži. Okrem toho môže nadobúdajúci subjekt svoju podnikateľskú činnosť úplne alebo čiastočne začleniť do nadobudnutého podniku a takto využiť prevedené straty.

2.3.   Porovnanie § 8c ods. 1a KStG a § 8 ods. 4 KStG

| (21) | Nové pravidlo uvedené v § 8c ods. 1a KStG sa líši od predchádzajúceho pravidla – zrušeného § 8 ods. 4 KStG – v jednom dôležitom aspekte, ktorý je pre posúdenie štátnej pomoci rozhodujúci. |
| --- | --- |

(21)

Nové pravidlo uvedené v § 8c ods. 1a KStG sa líši od predchádzajúceho pravidla – zrušeného § 8 ods. 4 KStG – v jednom dôležitom aspekte, ktorý je pre posúdenie štátnej pomoci rozhodujúci.

| (22) | Podľa § 8c ods. 1 KStG podnik stráca možnosť prevodu strát, ak sa prevedie viac ako polovica jeho podielov, okrem situácie kedy je možné uplatniť ustanovenie o prevode daňových strát. Všeobecné pravidlo stanovuje, že prevod strát v prípadoch významných zmien vo vlastníctve podielov zaniká. Súčasné ustanovenie o prevode daňových strát je preto výnimkou zo všeobecného pravidla. |
| --- | --- |

(22)

Podľa § 8c ods. 1 KStG podnik stráca možnosť prevodu strát, ak sa prevedie viac ako polovica jeho podielov, okrem situácie kedy je možné uplatniť ustanovenie o prevode daňových strát. Všeobecné pravidlo stanovuje, že prevod strát v prípadoch významných zmien vo vlastníctve podielov zaniká. Súčasné ustanovenie o prevode daňových strát je preto výnimkou zo všeobecného pravidla.

| (23) | Podľa predchádzajúceho § 8 ods. 4 KStG bolo všeobecným pravidlom, že prevod strát bolo možné vykonať aj v prípade významných zmien vo vlastníctve podielov, ak existovala hospodárska identita podniku. Táto výnimka mala zabrániť zneužitiu (napríklad formou nákupu prázdnych schránok). |
| --- | --- |

(23)

Podľa predchádzajúceho § 8 ods. 4 KStG bolo všeobecným pravidlom, že prevod strát bolo možné vykonať aj v prípade významných zmien vo vlastníctve podielov, ak existovala hospodárska identita podniku. Táto výnimka mala zabrániť zneužitiu (napríklad formou nákupu prázdnych schránok).

3.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

| (24) | Listom z 24. februára 2010 Komisia informovala Nemecko, že rozhodla o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vo veci tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(24)

Listom z 24. februára 2010 Komisia informovala Nemecko, že rozhodla o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vo veci tohto opatrenia.

| (25) | V úvodnom rozhodnutí Komisia zastávala názor, že § 8c ods. 1a KStG rozlišuje medzi finančne zdravými podnikmi, ktoré zaznamenali straty, a podnikmi, ktoré sú (potenciálne) v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené tak, že zvýhodňuje len podniky v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené. Zdalo sa teda, že § 8c ods. 1a KStG je výnimkou z referenčného systému, podľa ktorej by ani jeden z oboch typov podnikov nebol oprávnený na prevod strát. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že opatrenie je selektívne a obsahuje štátnu pomoc, pretože podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ boli zrejme splnené. Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca (11) a s článkom 107 ods. 3 písm. c) podľa výkladu usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (12) a usmernení o regionálnej pomoci (13). |
| --- | --- |

(25)

V úvodnom rozhodnutí Komisia zastávala názor, že § 8c ods. 1a KStG rozlišuje medzi finančne zdravými podnikmi, ktoré zaznamenali straty, a podnikmi, ktoré sú (potenciálne) v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené tak, že zvýhodňuje len podniky v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené. Zdalo sa teda, že § 8c ods. 1a KStG je výnimkou z referenčného systému, podľa ktorej by ani jeden z oboch typov podnikov nebol oprávnený na prevod strát. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že opatrenie je selektívne a obsahuje štátnu pomoc, pretože podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ boli zrejme splnené. Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca (11) a s článkom 107 ods. 3 písm. c) podľa výkladu usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (12) a usmernení o regionálnej pomoci (13).

| (26) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (14). Komisia vyzvala Nemecko a zainteresované strany, aby predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(26)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (14). Komisia vyzvala Nemecko a zainteresované strany, aby predložili pripomienky.

| (27) | Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania spolkové ministerstvo financií vydalo pokyny daňovým orgánom zodpovedným za výber daní, aby prestali uplatňovať § 8c ods. 1a KStG, až kým Komisia neprijme konečné rozhodnutie vo veci, a informovali príslušné osoby, že ak Komisia prijme záporné konečné rozhodnutie, štátnu pomoc bude potrebné vrátiť (15). |
| --- | --- |

(27)

Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania spolkové ministerstvo financií vydalo pokyny daňovým orgánom zodpovedným za výber daní, aby prestali uplatňovať § 8c ods. 1a KStG, až kým Komisia neprijme konečné rozhodnutie vo veci, a informovali príslušné osoby, že ak Komisia prijme záporné konečné rozhodnutie, štátnu pomoc bude potrebné vrátiť (15).

4.   PRIPOMIENKY NEMECKA

| (28) | Nemecko sa domnieva, že ustanovenie § 8c ods. 1a KStG nepredstavuje štátnu pomoc, a to z troch dôvodov:






  a) | je v súlade so zásadou súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve (pozri oddiel 4.1); |
| --- | --- | --- |

(28)

Nemecko sa domnieva, že ustanovenie § 8c ods. 1a KStG nepredstavuje štátnu pomoc, a to z troch dôvodov:

a)

je v súlade so zásadou súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve (pozri oddiel 4.1);

| b) | nie je selektívne (pozri oddiel 4.2); |
| --- | --- |

b)

nie je selektívne (pozri oddiel 4.2);

| c) | je opodstatnené povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému (pozri oddiel 4.3). |
| --- | --- |

c)

je opodstatnené povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému (pozri oddiel 4.3).

| (29) | Nemecko ďalej uvádza, že nové ustanovenie o prevode daňových strát uvedené v § 8c ods. 1a KStG v podstate zodpovedá starému ustanoveniu o prevode daňových strát uvedenému v § 8 ods. 4 KStG, v prípade ktorého Komisia (pozri oddiel 4.4) nikdy nevyjadrila pochybnosti, a že mnohé iné členské štáty majú podobné daňové pravidlá (pozri oddiel 4.5). |
| --- | --- |

(29)

Nemecko ďalej uvádza, že nové ustanovenie o prevode daňových strát uvedené v § 8c ods. 1a KStG v podstate zodpovedá starému ustanoveniu o prevode daňových strát uvedenému v § 8 ods. 4 KStG, v prípade ktorého Komisia (pozri oddiel 4.4) nikdy nevyjadrila pochybnosti, a že mnohé iné členské štáty majú podobné daňové pravidlá (pozri oddiel 4.5).

4.1.   Súlad so zásadou súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve

| (30) | Tento argument nemecké orgány po prvýkrát predložili vo svojom liste z 2. júla 2010. Nemecko tvrdí, že zásada súkromného veriteľa sa môže uplatniť aj pri výbere fiškálnych a parafiškálnych pohľadávok (16). Vzťah nemeckého štátu voči jeho daňovým poplatníkom je porovnateľný s dlhodobým záväzkovým vzťahom medzi súkromným veriteľom a dlžníkom, ktorý je založený napr. na zmluve o prenájme alebo pracovnej zmluve. Podľa názoru nemeckých orgánov by sa súkromný veriteľ v dlhodobom záväzkovom vzťahu vzdal časti budúcich nárokov, ak by sa tak umožnilo prevzatie dlžníka iným podnikateľským subjektom, čím by sa zaistilo pokračovanie tohto záväzkového vzťahu. |
| --- | --- |

(30)

Tento argument nemecké orgány po prvýkrát predložili vo svojom liste z 2. júla 2010. Nemecko tvrdí, že zásada súkromného veriteľa sa môže uplatniť aj pri výbere fiškálnych a parafiškálnych pohľadávok (16). Vzťah nemeckého štátu voči jeho daňovým poplatníkom je porovnateľný s dlhodobým záväzkovým vzťahom medzi súkromným veriteľom a dlžníkom, ktorý je založený napr. na zmluve o prenájme alebo pracovnej zmluve. Podľa názoru nemeckých orgánov by sa súkromný veriteľ v dlhodobom záväzkovom vzťahu vzdal časti budúcich nárokov, ak by sa tak umožnilo prevzatie dlžníka iným podnikateľským subjektom, čím by sa zaistilo pokračovanie tohto záväzkového vzťahu.

4.2.   Neexistencia selektívnosti

| (31) | Nemecko sa domnieva, že § 8c ods. 1a KStG je všeobecné opatrenie, pretože ho môžu uplatniť všetky podniky bez ohľadu na región, odvetvie a veľkosť podniku. Nemecko poukazuje na to, že každý podnik sa potenciálne bez vlastného zavinenia môže ocitnúť vo finančných problémoch a stať sa kandidátom na uplatnenie tohto pravidla. |
| --- | --- |

(31)

Nemecko sa domnieva, že § 8c ods. 1a KStG je všeobecné opatrenie, pretože ho môžu uplatniť všetky podniky bez ohľadu na región, odvetvie a veľkosť podniku. Nemecko poukazuje na to, že každý podnik sa potenciálne bez vlastného zavinenia môže ocitnúť vo finančných problémoch a stať sa kandidátom na uplatnenie tohto pravidla.

| (32) | Nemecké orgány uvádzajú, že samotná Komisia sa vo svojom oznámení o zdaňovaní podnikov z roku 1998 domnievala, že čisto technické daňové opatrenia, ako sú pravidlá o prevode strát, nie sú selektívne „za predpokladu, že sa uplatňujú bez rozdielu na všetky firmy a výrobu všetkých tovarov“, a že „skutočnosť, že niektoré firmy alebo niektoré sektory ťažia viac ako iné z niektorých takýchto daňových opatrení nemusí nevyhnutne znamenať, že sa na ne vzťahujú pravidlá súťaže riadiace štátnu pomoc“ (17). |
| --- | --- |

(32)

Nemecké orgány uvádzajú, že samotná Komisia sa vo svojom oznámení o zdaňovaní podnikov z roku 1998 domnievala, že čisto technické daňové opatrenia, ako sú pravidlá o prevode strát, nie sú selektívne „za predpokladu, že sa uplatňujú bez rozdielu na všetky firmy a výrobu všetkých tovarov“, a že „skutočnosť, že niektoré firmy alebo niektoré sektory ťažia viac ako iné z niektorých takýchto daňových opatrení nemusí nevyhnutne znamenať, že sa na ne vzťahujú pravidlá súťaže riadiace štátnu pomoc“ (17).

| (33) | Nemecko sa domnieva, že tieto úvahy boli obzvlášť dôležité pri daňových stimuloch na výskum a rozvoj, ale tiež aj pre ochranu životného prostredia, oblasť odbornej prípravy a zamestnanosť. Podľa názoru nemeckých orgánov daňové pravidlá, ktoré zvýhodňujú podniky preukazujúce určité úsilie v tých oblastiach nie sú selektívne, pretože k nim majú prístup všetky podniky, hoci ich de facto viac využívajú tie podniky, ktoré pôsobia v určitých konkrétnych oblastiach. Podľa názoru Nemecka by rovnaké zdôvodnenie malo platiť aj pri daňových pravidlách zvýhodňujúcich podniky v ťažkostiach, ktoré boli nadobudnuté na účely reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(33)

Nemecko sa domnieva, že tieto úvahy boli obzvlášť dôležité pri daňových stimuloch na výskum a rozvoj, ale tiež aj pre ochranu životného prostredia, oblasť odbornej prípravy a zamestnanosť. Podľa názoru nemeckých orgánov daňové pravidlá, ktoré zvýhodňujú podniky preukazujúce určité úsilie v tých oblastiach nie sú selektívne, pretože k nim majú prístup všetky podniky, hoci ich de facto viac využívajú tie podniky, ktoré pôsobia v určitých konkrétnych oblastiach. Podľa názoru Nemecka by rovnaké zdôvodnenie malo platiť aj pri daňových pravidlách zvýhodňujúcich podniky v ťažkostiach, ktoré boli nadobudnuté na účely reštrukturalizácie.

| (34) | Nemecko tvrdí, že Súdny dvor a Všeobecný súd akceptovali, že opatrenie zvýhodňujúce iba podniky v ťažkostiach by v zásade mohlo byť všeobecným opatrením, ktoré nie je selektívne. V tejto súvislosti Nemecko cituje predovšetkým vec DMT, v ktorej Súdny dvor v prípade belgického platobného nástroja pre podniky v ťažkostiach zastával tento názor (18):
  Francúzska vláda tvrdí, že úľavy na platbách príspevkov do sociálneho zabezpečenia nepredstavujú štátnu pomoc, ak sú za rovnakých podmienok poskytované každému podniku s finančnými ťažkosťami. Zdá sa, že takýto je prípad schémy stanovenej v belgických právnych predpisoch. Komisia však tvrdí, že ONSS má pri poskytovaní úľav na platbách príspevkov priestor pre voľné uváženie.
  Zo znenia článku 92 ods. 1 zmluvy vyplýva, že na všeobecné opatrenia, ktoré nezvýhodňujú iba niektoré podniky alebo výrobu iba niektorých tovarov, sa toto ustanovenie nevzťahuje. Ak však orgán poskytujúci finančnú výhodu má priestor pre voľné uváženie, ktorý mu umožňuje určovať príjemcov alebo podmienky, za ktorých sa opatrenie poskytuje, takéto opatrenie sa nemôže považovať za všeobecné opatrenie (pozri aj rozsudok vo veci C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, body 23 a 24).
  Je teda úlohou vnútroštátneho súdu rozhodnúť v hlavnom konaní, či ONSS má priestor pre voľné uváženie v prípade poskytovania úľav na platbách príspevkov, a ak nie, či sú tieto úľavy poskytnuté zo strany ONSS všeobecnej povahy alebo či zvýhodňujú určité podniky. |
| --- | --- |

(34)

Nemecko tvrdí, že Súdny dvor a Všeobecný súd akceptovali, že opatrenie zvýhodňujúce iba podniky v ťažkostiach by v zásade mohlo byť všeobecným opatrením, ktoré nie je selektívne. V tejto súvislosti Nemecko cituje predovšetkým vec DMT, v ktorej Súdny dvor v prípade belgického platobného nástroja pre podniky v ťažkostiach zastával tento názor (18):

Francúzska vláda tvrdí, že úľavy na platbách príspevkov do sociálneho zabezpečenia nepredstavujú štátnu pomoc, ak sú za rovnakých podmienok poskytované každému podniku s finančnými ťažkosťami. Zdá sa, že takýto je prípad schémy stanovenej v belgických právnych predpisoch. Komisia však tvrdí, že ONSS má pri poskytovaní úľav na platbách príspevkov priestor pre voľné uváženie.

Zo znenia článku 92 ods. 1 zmluvy vyplýva, že na všeobecné opatrenia, ktoré nezvýhodňujú iba niektoré podniky alebo výrobu iba niektorých tovarov, sa toto ustanovenie nevzťahuje. Ak však orgán poskytujúci finančnú výhodu má priestor pre voľné uváženie, ktorý mu umožňuje určovať príjemcov alebo podmienky, za ktorých sa opatrenie poskytuje, takéto opatrenie sa nemôže považovať za všeobecné opatrenie (pozri aj rozsudok vo veci C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, body 23 a 24).

Je teda úlohou vnútroštátneho súdu rozhodnúť v hlavnom konaní, či ONSS má priestor pre voľné uváženie v prípade poskytovania úľav na platbách príspevkov, a ak nie, či sú tieto úľavy poskytnuté zo strany ONSS všeobecnej povahy alebo či zvýhodňujú určité podniky.

| (35) | Nemecko odkazuje aj na vec HAMSA, v ktorej španielske orgány tvrdili, že opatrenie nie je selektívne, pretože sa uplatňuje na všetky podniky v ťažkostiach. K tomu sa Všeobecný súd vyjadril takto (19):
  „V prerokúvanom spore nie je možné prijať tvrdenie žalobkyne a Španielskeho kráľovstva, že španielsky zákon z 26. júla 1922 o zastavení platieb zavádza všeobecný postup uplatniteľný na všetky podniky v ťažkostiach. Zákon síce nie je možné selektívne uplatňovať v prospech niektorých skupín podnikov alebo odvetví činnosti, avšak odpustenie dlhov, ktoré Komisia kritizuje, nevyplýva automaticky z uplatňovania zákona, ale z rozhodnutia príslušných verejných orgánov založeného na ich voľnom uvážení. Ak orgán poskytujúci finančnú výhodu má priestor pre vlastné uváženie, ktorý mu umožňuje určiť príjemcov alebo podmienky, za ktorých sa opatrenie poskytne, potom sa toto opatrenie podľa judikatúry nemôže považovať za všeobecné opatrenie (rozsudok z 29. júna 1999 vo veci C-256/97 DM Transport, Zb. 1999, s. I-3913, bod. 27).“ |
| --- | --- |

(35)

Nemecko odkazuje aj na vec HAMSA, v ktorej španielske orgány tvrdili, že opatrenie nie je selektívne, pretože sa uplatňuje na všetky podniky v ťažkostiach. K tomu sa Všeobecný súd vyjadril takto (19):

„V prerokúvanom spore nie je možné prijať tvrdenie žalobkyne a Španielskeho kráľovstva, že španielsky zákon z 26. júla 1922 o zastavení platieb zavádza všeobecný postup uplatniteľný na všetky podniky v ťažkostiach. Zákon síce nie je možné selektívne uplatňovať v prospech niektorých skupín podnikov alebo odvetví činnosti, avšak odpustenie dlhov, ktoré Komisia kritizuje, nevyplýva automaticky z uplatňovania zákona, ale z rozhodnutia príslušných verejných orgánov založeného na ich voľnom uvážení. Ak orgán poskytujúci finančnú výhodu má priestor pre vlastné uváženie, ktorý mu umožňuje určiť príjemcov alebo podmienky, za ktorých sa opatrenie poskytne, potom sa toto opatrenie podľa judikatúry nemôže považovať za všeobecné opatrenie (rozsudok z 29. júna 1999 vo veci C-256/97 DM Transport, Zb. 1999, s. I-3913, bod. 27).“

| (36) | Nemecké orgány zdôvodňujú, že na rozdiel od opatrení v DMT a HAMSA § 8c ods. 1a KStG neposkytuje verejným orgánom priestor pre voľné uváženie, ale jeho uplatňovanie vyplýva automaticky zo zákona. Preto Nemecko vyvodilo záver, že § 8c ods. 1a KStG nie je selektívny. |
| --- | --- |

(36)

Nemecké orgány zdôvodňujú, že na rozdiel od opatrení v DMT a HAMSA § 8c ods. 1a KStG neposkytuje verejným orgánom priestor pre voľné uváženie, ale jeho uplatňovanie vyplýva automaticky zo zákona. Preto Nemecko vyvodilo záver, že § 8c ods. 1a KStG nie je selektívny.

| (37) | Nemecko sa domnieva, že § 8c ods. 1a KStG predstavuje normu v rámci nemeckého konkurzného práva. Oprávnenosť podniku sa opiera o pojmy ako platobná neschopnosť, hroziaca platobná neschopnosť a nadmerná zadlženosť, ktoré sú definované v InsO a ktoré sú dôvodom pre podanie návrhu na konkurzné konanie. |
| --- | --- |

(37)

Nemecko sa domnieva, že § 8c ods. 1a KStG predstavuje normu v rámci nemeckého konkurzného práva. Oprávnenosť podniku sa opiera o pojmy ako platobná neschopnosť, hroziaca platobná neschopnosť a nadmerná zadlženosť, ktoré sú definované v InsO a ktoré sú dôvodom pre podanie návrhu na konkurzné konanie.

| (38) | V otázke selektívnosti Nemecko dospelo k záveru, že z názoru Komisie možno vyvodiť, že každé zníženie dane by predstavovalo štátnu pomoc, aj keby bolo všeobecne uplatniteľné, a že také stanovisko je v rozpore so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(38)

V otázke selektívnosti Nemecko dospelo k záveru, že z názoru Komisie možno vyvodiť, že každé zníženie dane by predstavovalo štátnu pomoc, aj keby bolo všeobecne uplatniteľné, a že také stanovisko je v rozpore so ZFEÚ.

4.3.   Opodstatnenie povahou a vnútornou štruktúrou daňového systému

| (39) | Nemecko tvrdí, že výnimka ustanovená § 8c ods. 1a KStG je opodstatnená povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému pre zdanenie právnických osôb. Vyhlasuje, že existuje objektívny rozdiel medzi podnikmi v ťažkostiach, ktoré treba reštrukturalizovať, a inými podnikmi a že tento objektívny rozdiel odôvodňuje rozdielne zaobchádzanie s podnikmi v ťažkostiach, ktoré boli nadobudnuté na účely reštrukturalizácie. Nemecké orgány zakladajú svoj argument na troch úvahách. |
| --- | --- |

(39)

Nemecko tvrdí, že výnimka ustanovená § 8c ods. 1a KStG je opodstatnená povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému pre zdanenie právnických osôb. Vyhlasuje, že existuje objektívny rozdiel medzi podnikmi v ťažkostiach, ktoré treba reštrukturalizovať, a inými podnikmi a že tento objektívny rozdiel odôvodňuje rozdielne zaobchádzanie s podnikmi v ťažkostiach, ktoré boli nadobudnuté na účely reštrukturalizácie. Nemecké orgány zakladajú svoj argument na troch úvahách.

| (40) | Po prvé, zatiaľ čo zdravé podniky majú možnosť výberu, či budú hľadať finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo budú hľadať podnik, ktorý by ich kúpil, podniky v ťažkostiach budú mať iba tú druhú možnosť, pretože nebudú schopné získať cudzí kapitál na kapitálovom trhu ani dostať bankový úver. Výsledkom toho by podniky v ťažkostiach systematicky strácali možnosť previesť dlhy, zatiaľ čo zdravé podniky by vždy mali možnosť výberu medzi získaním cudzieho kapitálu a hľadaním kupca. |
| --- | --- |

(40)

Po prvé, zatiaľ čo zdravé podniky majú možnosť výberu, či budú hľadať finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo budú hľadať podnik, ktorý by ich kúpil, podniky v ťažkostiach budú mať iba tú druhú možnosť, pretože nebudú schopné získať cudzí kapitál na kapitálovom trhu ani dostať bankový úver. Výsledkom toho by podniky v ťažkostiach systematicky strácali možnosť previesť dlhy, zatiaľ čo zdravé podniky by vždy mali možnosť výberu medzi získaním cudzieho kapitálu a hľadaním kupca.

| (41) | Po druhé, Nemecko tvrdí, že účel a zmysel § 8c ods. 1 KStG – predchádzanie nákupu prázdnych schránok – si nevyžaduje vylúčenie možnosti prevodu strát v situáciách, keď sa nadobudnutie realizuje na účely reštrukturalizácie a nie je motivované výlučne daňovo. Ak by § 8c ods. 1a KStG nebol obmedzený na nákup podnikov v ťažkostiach na účely reštrukturalizácie, teda ak by sa vzťahoval aj na iné nadobudnutia, nebolo by možné splniť tento zmysel a účel normy. |
| --- | --- |

(41)

Po druhé, Nemecko tvrdí, že účel a zmysel § 8c ods. 1 KStG – predchádzanie nákupu prázdnych schránok – si nevyžaduje vylúčenie možnosti prevodu strát v situáciách, keď sa nadobudnutie realizuje na účely reštrukturalizácie a nie je motivované výlučne daňovo. Ak by § 8c ods. 1a KStG nebol obmedzený na nákup podnikov v ťažkostiach na účely reštrukturalizácie, teda ak by sa vzťahoval aj na iné nadobudnutia, nebolo by možné splniť tento zmysel a účel normy.

| (42) | Po tretie, Nemecko uvádza, že účelom § 8c ods. 1 KStG je zabezpečiť, aby sa predajná cena podielov v podnikoch zakladala iba na ekonomickej hodnote podniku a aby hodnota naakumulovaných strát pre daňovú optimalizáciu neovplyvnila predajnú cenu. V prípade nadobudnutia podniku v ťažkostiach na účely reštrukturalizácie nezohráva možná hodnota naakumulovaných strát významnú úlohu. Na podporu tohto argumentu Nemecko poukazuje na to, že audítor pri obchodnom účtovníctve koncernu nepripisuje možným prevedeným stratám nezdravého podniku žiadnu hodnotu. |
| --- | --- |

(42)

Po tretie, Nemecko uvádza, že účelom § 8c ods. 1 KStG je zabezpečiť, aby sa predajná cena podielov v podnikoch zakladala iba na ekonomickej hodnote podniku a aby hodnota naakumulovaných strát pre daňovú optimalizáciu neovplyvnila predajnú cenu. V prípade nadobudnutia podniku v ťažkostiach na účely reštrukturalizácie nezohráva možná hodnota naakumulovaných strát významnú úlohu. Na podporu tohto argumentu Nemecko poukazuje na to, že audítor pri obchodnom účtovníctve koncernu nepripisuje možným prevedeným stratám nezdravého podniku žiadnu hodnotu.

| (43) | Na základe všetkých týchto troch dôvodov sa Nemecko domnieva, že aj keby bol § 8c ods. 1a KStG prima facie selektívny, v každom prípade je odôvodnený povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému zdanenia právnických osôb. |
| --- | --- |

(43)

Na základe všetkých týchto troch dôvodov sa Nemecko domnieva, že aj keby bol § 8c ods. 1a KStG prima facie selektívny, v každom prípade je odôvodnený povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému zdanenia právnických osôb.

4.4.   Vzťah medzi novým a starým ustanovením o prevode daňových strát (Sanierungsklausel)

| (44) | Nemecko poznamenáva, že s účinnosťou od 1. januára 2008 nahradil § 8c KStG podobné pravidlo – § 8 ods. 4 KStG, ktorý sa zrušil. Obidve pravidlá mali ten istý účel – predchádzať nákupu prázdnych schránok. |
| --- | --- |

(44)

Nemecko poznamenáva, že s účinnosťou od 1. januára 2008 nahradil § 8c KStG podobné pravidlo – § 8 ods. 4 KStG, ktorý sa zrušil. Obidve pravidlá mali ten istý účel – predchádzať nákupu prázdnych schránok.

| (45) | Nemecko uvádza, že Komisia nikdy nevyslovila žiadne obavy, pokiaľ ide o § 8 ods. 4 KStG, takže toto pravidlo pravdepodobne nepredstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(45)

Nemecko uvádza, že Komisia nikdy nevyslovila žiadne obavy, pokiaľ ide o § 8 ods. 4 KStG, takže toto pravidlo pravdepodobne nepredstavovalo štátnu pomoc.

| (46) | Nemecko preto považuje stanovisko Komisie v tomto smere za nekoherentné. |
| --- | --- |

(46)

Nemecko preto považuje stanovisko Komisie v tomto smere za nekoherentné.

4.5.   Podobné pravidlá v iných daňových systémoch

| (47) | Nemecko poukázalo na to, že v mnohých iných členských štátoch majú pravidlá podobné § 8c ods. 1a KStG. Príkladom sú Belgicko, Fínsko, Holandsko, Luxembursko, Rakúsko a Taliansko. Uvádza, že napriek veľkej vzájomnej podobnosti systémov neprijala Komisia voči týmto členským štátom žiadne opatrenie v súlade s jej právomocami v oblasti štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(47)

Nemecko poukázalo na to, že v mnohých iných členských štátoch majú pravidlá podobné § 8c ods. 1a KStG. Príkladom sú Belgicko, Fínsko, Holandsko, Luxembursko, Rakúsko a Taliansko. Uvádza, že napriek veľkej vzájomnej podobnosti systémov neprijala Komisia voči týmto členským štátom žiadne opatrenie v súlade s jej právomocami v oblasti štátnej pomoci.

| (48) | Pokiaľ ide o bod 34 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sú uvedené opatrenia Komisie týkajúce sa francúzskeho daňového systému, Nemecko zdôrazňuje, že nemecký systém sa líši od francúzskeho systému, ktorý je obmedzený na určité odvetvia hospodárstva a počíta sa v ňom s úplným oslobodením od dane z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o bod 34 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sú uvedené opatrenia Komisie týkajúce sa francúzskeho daňového systému, Nemecko zdôrazňuje, že nemecký systém sa líši od francúzskeho systému, ktorý je obmedzený na určité odvetvia hospodárstva a počíta sa v ňom s úplným oslobodením od dane z príjmu právnických osôb.

5.   POSÚDENIE OPATRENIA

| (49) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(49)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

5.1.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

| (50) | Opatrenie musí byť financované zo štátnych zdrojov a využitie štátnych prostriedkov musí byť pripísateľné štátu. Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych prostriedkov vo forme fiškálnych výdavkov. Tým, že spolková vláda podnikom umožňuje, aby znížili svoje zaťaženie daňou z príjmu právnických osôb prevodom strát, prichádza Nemecko o príjmy, čo predstavuje štátnu pomoc. Nemecko informovalo Komisiu, že uplatnenie opatrenia by mohlo viesť k zníženiu príjmov z daní vo výške 900 miliónov EUR ročne. Keďže je opatrenie spojené so stratou štátnych prostriedkov, poskytuje sa zo štátnych zdrojov. Pomoc sa poskytuje na základe zákona, a preto je pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(50)

Opatrenie musí byť financované zo štátnych zdrojov a využitie štátnych prostriedkov musí byť pripísateľné štátu. Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych prostriedkov vo forme fiškálnych výdavkov. Tým, že spolková vláda podnikom umožňuje, aby znížili svoje zaťaženie daňou z príjmu právnických osôb prevodom strát, prichádza Nemecko o príjmy, čo predstavuje štátnu pomoc. Nemecko informovalo Komisiu, že uplatnenie opatrenia by mohlo viesť k zníženiu príjmov z daní vo výške 900 miliónov EUR ročne. Keďže je opatrenie spojené so stratou štátnych prostriedkov, poskytuje sa zo štátnych zdrojov. Pomoc sa poskytuje na základe zákona, a preto je pripísateľná štátu.

5.2.   Existencia selektívnej výhody

| (51) | Opatrenie musí príjemcovi navyše poskytovať selektívnu výhodu. Podľa ustálenej judikatúry zahŕňa pomoc nielen pozitívne výhody, ale aj opatrenia, ktoré v rôznych formách zmierňujú záťaž, ktorú by za bežných okolností podnik musel znášať (20). |
| --- | --- |

(51)

Opatrenie musí príjemcovi navyše poskytovať selektívnu výhodu. Podľa ustálenej judikatúry zahŕňa pomoc nielen pozitívne výhody, ale aj opatrenia, ktoré v rôznych formách zmierňujú záťaž, ktorú by za bežných okolností podnik musel znášať (20).

| (52) | Podľa § 8c ods. 1 KStG majú niektoré zmeny vlastníckej štruktúry podniku za následok čiastočnú alebo úplnú stratu možnosti prevodu minulých strát na daňové účely. |
| --- | --- |

(52)

Podľa § 8c ods. 1 KStG majú niektoré zmeny vlastníckej štruktúry podniku za následok čiastočnú alebo úplnú stratu možnosti prevodu minulých strát na daňové účely.

| (53) | V § 8c ods. 1a KStG sa stanovuje výnimka z tohto pravidla pre prípad, že sa nákup podielov týka podniku v ťažkostiach a uskutočňuje sa na účely reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(53)

V § 8c ods. 1a KStG sa stanovuje výnimka z tohto pravidla pre prípad, že sa nákup podielov týka podniku v ťažkostiach a uskutočňuje sa na účely reštrukturalizácie.

| (54) | § 8c ods. 1a KStG teda môže poskytnúť selektívnu výhodu podnikom, ktoré spĺňajú tieto podmienky, keďže im umožňuje pri výpočte ich zdaniteľného príjmu započítať v minulosti zaznamenané straty voči budúcim ziskom. |
| --- | --- |

(54)

§ 8c ods. 1a KStG teda môže poskytnúť selektívnu výhodu podnikom, ktoré spĺňajú tieto podmienky, keďže im umožňuje pri výpočte ich zdaniteľného príjmu započítať v minulosti zaznamenané straty voči budúcim ziskom.

| (55) | Nemecko tvrdí, ako sa uvádza v odôvodnení 28, že § 8c ods. 1a KStG nepredstavuje takúto selektívnu výhodu, a to z troch dôvodov:






  a) | § 8c ods. 1a KStG je v súlade so zásadou súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve (5.2.1); |
| --- | --- | --- |

(55)

Nemecko tvrdí, ako sa uvádza v odôvodnení 28, že § 8c ods. 1a KStG nepredstavuje takúto selektívnu výhodu, a to z troch dôvodov:

a)

§ 8c ods. 1a KStG je v súlade so zásadou súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve (5.2.1);

| b) | § 8c ods. 1a KStG nie je prima facie selektívny (5.2.2); |
| --- | --- |

b)

§ 8c ods. 1a KStG nie je prima facie selektívny (5.2.2);

| c) | § 8c ods. 1a KStG je opodstatnený povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému (5.2.3). |
| --- | --- |

c)

§ 8c ods. 1a KStG je opodstatnený povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému (5.2.3).

| (56) | Nemecko poukazuje aj na podobnosti medzi § 8c ods. 1a KStG a predchádzajúcim § 8 ods. 4 KStG (pozri 5.2.4), ako aj na skutočnosť, že iné členské štáty majú podobné pravidlá (pozri 5.2.5). |
| --- | --- |

(56)

Nemecko poukazuje aj na podobnosti medzi § 8c ods. 1a KStG a predchádzajúcim § 8 ods. 4 KStG (pozri 5.2.4), ako aj na skutočnosť, že iné členské štáty majú podobné pravidlá (pozri 5.2.5).

5.2.1.   Možné uplatnenie zásady súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve

| (57) | Nemecko tvrdí, že § 8c ods. 1a KStG zodpovedá zásade súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve, pretože korešponduje so správaním súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve v dlhodobom záväzkovom vzťahu s dlžníkom. |
| --- | --- |

(57)

Nemecko tvrdí, že § 8c ods. 1a KStG zodpovedá zásade súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve, pretože korešponduje so správaním súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve v dlhodobom záväzkovom vzťahu s dlžníkom.

| (58) | Komisia sa domnieva, že tento názor nie je podložený, a to z niekoľkých dôvodov. Podľa judikatúry Súdneho dvora a Všeobecného súdu možno zásadu súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve uplatniť, iba ak štát vystupuje ako hospodársky subjekt, ale nie pri výkone jeho výsadných úloh ako verejného orgánu (21). V tomto prípade prináleží štátu ako vykonávateľovi verejnej moci monopol v oblasti zdaňovania. |
| --- | --- |

(58)

Komisia sa domnieva, že tento názor nie je podložený, a to z niekoľkých dôvodov. Podľa judikatúry Súdneho dvora a Všeobecného súdu možno zásadu súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve uplatniť, iba ak štát vystupuje ako hospodársky subjekt, ale nie pri výkone jeho výsadných úloh ako verejného orgánu (21). V tomto prípade prináleží štátu ako vykonávateľovi verejnej moci monopol v oblasti zdaňovania.

| (59) | Komisia sa domnieva, že judikatúra, na ktorú sa odvoláva Nemecko, na tomto posúdení nič nemení. § 8c ods. 1a KStG sa týka vzniku daňového dlhu, zatiaľ čo v prípade skutočností, ktoré viedli k rozsudkom vo veci Španielsko/Komisia
   (22) a vo veci DMT
   (23) išlo o situácie, v ktorých mala správa možnosť odpustiť existujúce daňové dlhy. Z tohto dôvodu nie je v tomto prípade možné uplatniť zásadu súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(59)

Komisia sa domnieva, že judikatúra, na ktorú sa odvoláva Nemecko, na tomto posúdení nič nemení. § 8c ods. 1a KStG sa týka vzniku daňového dlhu, zatiaľ čo v prípade skutočností, ktoré viedli k rozsudkom vo veci Španielsko/Komisia
   (22) a vo veci DMT
   (23) išlo o situácie, v ktorých mala správa možnosť odpustiť existujúce daňové dlhy. Z tohto dôvodu nie je v tomto prípade možné uplatniť zásadu súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve.

| (60) | Po druhé, aj keby bolo možné uplatniť túto zásadu, čo Komisia popiera, Komisia uvádza, že daňové zvýhodnenie sa poskytuje automaticky bez toho, aby sa vopred posúdila výška celkových strát (čo určuje maximálnu výšku budúceho zníženia daní), vyhliadky na návrat príjemcu k schopnosti dosahovať zisk alebo otázka, či je dlžník strategicky významným podnikom. Súkromný veriteľ v trhovom hospodárstve by v rámci jeho všeobecných podmienok neposkytol takéto automatické odpustenie budúcich pohľadávok bez toho, aby si vopred neurobil obraz o objeme odpustených pohľadávok, finančných vyhliadkach dlžníka a jeho strategickom význame. |
| --- | --- |

(60)

Po druhé, aj keby bolo možné uplatniť túto zásadu, čo Komisia popiera, Komisia uvádza, že daňové zvýhodnenie sa poskytuje automaticky bez toho, aby sa vopred posúdila výška celkových strát (čo určuje maximálnu výšku budúceho zníženia daní), vyhliadky na návrat príjemcu k schopnosti dosahovať zisk alebo otázka, či je dlžník strategicky významným podnikom. Súkromný veriteľ v trhovom hospodárstve by v rámci jeho všeobecných podmienok neposkytol takéto automatické odpustenie budúcich pohľadávok bez toho, aby si vopred neurobil obraz o objeme odpustených pohľadávok, finančných vyhliadkach dlžníka a jeho strategickom význame.

| (61) | Po tretie, Komisia uvádza, že na rozdiel od dlhodobého záväzkového vzťahu sa § 8c ods. 1a KStG netýka odpustenia existujúcich dlhov, ale zníženia možných budúcich dlhov, ktoré môžu vzniknúť po finančnom ozdravení dlžníka. Inými slovami, vo chvíli, keď štát povolí prevedenie strát, neexistujú žiadne nezaplatené dlhy. |
| --- | --- |

(61)

Po tretie, Komisia uvádza, že na rozdiel od dlhodobého záväzkového vzťahu sa § 8c ods. 1a KStG netýka odpustenia existujúcich dlhov, ale zníženia možných budúcich dlhov, ktoré môžu vzniknúť po finančnom ozdravení dlžníka. Inými slovami, vo chvíli, keď štát povolí prevedenie strát, neexistujú žiadne nezaplatené dlhy.

| (62) | Po štvrté, Komisia poukazuje na skutočnosť, že v prípade platobnej neschopnosti zvyčajne podnikateľskú činnosť dlžníka prevezme iný podnik a od neho môže štát, ktorý má monopol na zdaňovanie, vyberať dane. Dlžník, ktorý odchádza z trhu, bude teda nahradený iným dlžníkom. Na rozdiel od zásady veriteľa v trhovom hospodárstve nie je koncept vernosti existujúceho zákazníka pri rozhodovaní štátu dôležitý. |
| --- | --- |

(62)

Po štvrté, Komisia poukazuje na skutočnosť, že v prípade platobnej neschopnosti zvyčajne podnikateľskú činnosť dlžníka prevezme iný podnik a od neho môže štát, ktorý má monopol na zdaňovanie, vyberať dane. Dlžník, ktorý odchádza z trhu, bude teda nahradený iným dlžníkom. Na rozdiel od zásady veriteľa v trhovom hospodárstve nie je koncept vernosti existujúceho zákazníka pri rozhodovaní štátu dôležitý.

| (63) | Komisia dospela k záveru, že zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve nie je v tomto prípade uplatniteľná, pretože štát uplatňuje svoju verejnú moc a nekoná ako hospodársky subjekt. Ak by sa aj zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve mohla v tomto prípade uplatniť, Komisia preukázala, že v prípade dlhodobého záväzkového vzťahu by súkromný veriteľ, ktorý by sa nachádzal v rovnakej situácii ako štát, neprijal opatrenie porovnateľné s § 8c ods. 1a KStG. |
| --- | --- |

(63)

Komisia dospela k záveru, že zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve nie je v tomto prípade uplatniteľná, pretože štát uplatňuje svoju verejnú moc a nekoná ako hospodársky subjekt. Ak by sa aj zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve mohla v tomto prípade uplatniť, Komisia preukázala, že v prípade dlhodobého záväzkového vzťahu by súkromný veriteľ, ktorý by sa nachádzal v rovnakej situácii ako štát, neprijal opatrenie porovnateľné s § 8c ods. 1a KStG.

5.2.2.   Selektívnosť prima facie

| (64) | Podľa judikatúry Európskeho súdneho dvora týkajúcej sa selektívnosti daňových opatrení, je na základe 107 ods. 1 ZFEÚ potrebné posúdiť, či vnútroštátne opatrenie je podľa konkrétnej právnej schémy vhodné na to, aby „určitým podnikateľom alebo výrobe určitých druhov tovarov“ poskytlo zvýhodnenie voči iným podnikom alebo odvetviam, ktoré sú vzhľadom na účel, ktorý schéma sleduje, v porovnateľnej faktickej a právnej situácii (24). |
| --- | --- |

(64)

Podľa judikatúry Európskeho súdneho dvora týkajúcej sa selektívnosti daňových opatrení, je na základe 107 ods. 1 ZFEÚ potrebné posúdiť, či vnútroštátne opatrenie je podľa konkrétnej právnej schémy vhodné na to, aby „určitým podnikateľom alebo výrobe určitých druhov tovarov“ poskytlo zvýhodnenie voči iným podnikom alebo odvetviam, ktoré sú vzhľadom na účel, ktorý schéma sleduje, v porovnateľnej faktickej a právnej situácii (24).

| (65) | Následne musí Komisia pri posudzovaní selektivity daňového opatrenia z hľadiska právnych predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci najprv určiť, ako predmetná daňová oblasť v rámci platného daňového systému (ďalej len „referenčný systém“) vo všeobecnosti alebo „zvyčajne“ funguje. Potom musí zistiť, či opatrenie tvorí výnimku z referenčného systému v tom zmysle, že rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sa vzhľadom na účel sledovaný daňovým systémom príslušného členského štátu nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(65)

Následne musí Komisia pri posudzovaní selektivity daňového opatrenia z hľadiska právnych predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci najprv určiť, ako predmetná daňová oblasť v rámci platného daňového systému (ďalej len „referenčný systém“) vo všeobecnosti alebo „zvyčajne“ funguje. Potom musí zistiť, či opatrenie tvorí výnimku z referenčného systému v tom zmysle, že rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sa vzhľadom na účel sledovaný daňovým systémom príslušného členského štátu nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.

5.2.2.1.   Referenčný systém

| (66) | Komisia pokladá nemecký systém dane z príjmu právnických osôb v súčasnej podobe, najmä § 8c ods. 1 KStG o prevode strát pri právnických osobách, v prípade ktorých došlo k nákupu podielov, za referenčný systém. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, podľa tohto pravidla nepoužité straty nemožno odpočítať, ak sa viac ako 50 % podielových práv subjektu prevedie na nadobúdateľa, a zaniknú pro rata, ak sa počas piatich rokov prevedie viac než 25 %, avšak najviac 50 % podielových práv. Komisia preto dospela k záveru, že zánik strát je pravidlom, čiže v prípade zmeny vlastníctva podielov je referenčným systémom. |
| --- | --- |

(66)

Komisia pokladá nemecký systém dane z príjmu právnických osôb v súčasnej podobe, najmä § 8c ods. 1 KStG o prevode strát pri právnických osobách, v prípade ktorých došlo k nákupu podielov, za referenčný systém. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, podľa tohto pravidla nepoužité straty nemožno odpočítať, ak sa viac ako 50 % podielových práv subjektu prevedie na nadobúdateľa, a zaniknú pro rata, ak sa počas piatich rokov prevedie viac než 25 %, avšak najviac 50 % podielových práv. Komisia preto dospela k záveru, že zánik strát je pravidlom, čiže v prípade zmeny vlastníctva podielov je referenčným systémom.

| (67) | Komisia poukazuje na to, že § 8c ods. 1 KStG použila ako referenčný systém už v inom prípade (25). Komisia vtedy vyhlásila výnimku z § 8c ods. 1 KStG, ktorá umožňovala podnikom prevzatým spoločnosťami rizikového kapitálu previesť straty napriek zmene vlastníctva podielov, za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Zdôvodnenie vypracované v tom rozhodnutí sa vzťahuje aj na tento prípad. |
| --- | --- |

(67)

Komisia poukazuje na to, že § 8c ods. 1 KStG použila ako referenčný systém už v inom prípade (25). Komisia vtedy vyhlásila výnimku z § 8c ods. 1 KStG, ktorá umožňovala podnikom prevzatým spoločnosťami rizikového kapitálu previesť straty napriek zmene vlastníctva podielov, za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Zdôvodnenie vypracované v tom rozhodnutí sa vzťahuje aj na tento prípad.

5.2.2.2.   Rozlišovanie medzi podnikmi, ktoré sa z hľadiska účelu daňového systému nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii

| (68) | Odchylne od referenčného scenára umožňuje § 8c ods. 1a KStG podnikom, ktoré sa v čase nákupu podielov na účely reštrukturalizácie nachádzajú v platobnej neschopnosti alebo sú nadmerne zadlžené alebo existuje riziko, že sa v takejto situácii ocitnú, previesť straty, ak sú splnené určité podmienky (pozri odôvodnenie 14). |
| --- | --- |

(68)

Odchylne od referenčného scenára umožňuje § 8c ods. 1a KStG podnikom, ktoré sa v čase nákupu podielov na účely reštrukturalizácie nachádzajú v platobnej neschopnosti alebo sú nadmerne zadlžené alebo existuje riziko, že sa v takejto situácii ocitnú, previesť straty, ak sú splnené určité podmienky (pozri odôvodnenie 14).

| (69) | Nemecko tvrdí, že cieľom § 8c ods. 1a KStG je odstrániť daňovú prekážku pri reštrukturalizácii podniku v ťažkostiach. Z hľadiska cieľa daňového systému sú preto iba podniky v ťažkostiach v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Keďže § 8c ods. 1a KStG je uplatniteľný pri všetkých podnikoch v ťažkostiach, nie je selektívny. |
| --- | --- |

(69)

Nemecko tvrdí, že cieľom § 8c ods. 1a KStG je odstrániť daňovú prekážku pri reštrukturalizácii podniku v ťažkostiach. Z hľadiska cieľa daňového systému sú preto iba podniky v ťažkostiach v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Keďže § 8c ods. 1a KStG je uplatniteľný pri všetkých podnikoch v ťažkostiach, nie je selektívny.

| (70) | Nemecko sa tiež domnieva, že rozsudky vo veciach DMT
   (26) a HAMSA
   (27) toto stanovisko podporujú. Súdny dvor a Všeobecný súd dospeli v týchto prípadoch k názoru, že opatrenia sú selektívne, pretože sa odvíjali od rozhodnutí orgánov založených na ich voľnom uvážení. Z týchto rozsudkov možno teda odvodiť, že opatrenie uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach, pri ktorom nemajú orgány priestor pre voľné uváženie, nie je selektívne. |
| --- | --- |

(70)

Nemecko sa tiež domnieva, že rozsudky vo veciach DMT
   (26) a HAMSA
   (27) toto stanovisko podporujú. Súdny dvor a Všeobecný súd dospeli v týchto prípadoch k názoru, že opatrenia sú selektívne, pretože sa odvíjali od rozhodnutí orgánov založených na ich voľnom uvážení. Z týchto rozsudkov možno teda odvodiť, že opatrenie uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach, pri ktorom nemajú orgány priestor pre voľné uváženie, nie je selektívne.

| (71) | Komisia poukazuje v prvom rade na to, že cieľ daňového systému treba definovať skôr na úrovni referenčného systému a nie na úrovni výnimky (28). Zmyslom a účelom systému dane z príjmu právnických osôb je vytvorenie rozpočtového príjmu. Vzniká otázka, či sa tento účel dosahuje, keď spoločnosti nenáležite znižujú svoj daňový základ prevodom strát z prázdnych schránok. Úlohou § 8c ods. 1 KStG je zabrániť spoločnostiam, v ktorých dochádza k zmene vlastníctva podielov, aby prevádzali straty. Toto jednoznačne vyplýva z dôvodovej správy zákona, ktorým sa zaviedol § 8c ods. 1 KStG a zrušil § 8 ods. 4 KStG (29). Vyplýva z toho teda, že všetky podniky, pri ktorých sa mení vlastníctvo podielov, sú z hľadiska cieľa daňového systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(71)

Komisia poukazuje v prvom rade na to, že cieľ daňového systému treba definovať skôr na úrovni referenčného systému a nie na úrovni výnimky (28). Zmyslom a účelom systému dane z príjmu právnických osôb je vytvorenie rozpočtového príjmu. Vzniká otázka, či sa tento účel dosahuje, keď spoločnosti nenáležite znižujú svoj daňový základ prevodom strát z prázdnych schránok. Úlohou § 8c ods. 1 KStG je zabrániť spoločnostiam, v ktorých dochádza k zmene vlastníctva podielov, aby prevádzali straty. Toto jednoznačne vyplýva z dôvodovej správy zákona, ktorým sa zaviedol § 8c ods. 1 KStG a zrušil § 8 ods. 4 KStG (29). Vyplýva z toho teda, že všetky podniky, pri ktorých sa mení vlastníctvo podielov, sú z hľadiska cieľa daňového systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.

| (72) | Komisia poukazuje na to, že iba podniky v ťažkostiach sú oprávnené na uplatnenie výnimky ustanovenej v § 8c ods. 1a KStG. Podniky, ktoré v čase nákupu podielov nie sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené, alebo im takáto situácia nehrozí, môžu takisto zaznamenať straty, avšak nemôžu ich previesť. |
| --- | --- |

(72)

Komisia poukazuje na to, že iba podniky v ťažkostiach sú oprávnené na uplatnenie výnimky ustanovenej v § 8c ods. 1a KStG. Podniky, ktoré v čase nákupu podielov nie sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené, alebo im takáto situácia nehrozí, môžu takisto zaznamenať straty, avšak nemôžu ich previesť.

| (73) | Komisia preto dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG rozlišuje medzi podnikmi, ktoré zaznamenali straty, ale inak sú zdravé, a podnikmi, ktoré sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené, alebo im takáto situácia hrozí, pričom tieto druhé podniky zvýhodňuje. § 8c ods. 1a KStG takto rozlišuje medzi podnikmi, ktoré sa, z hľadiska účelu daňového systému, nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(73)

Komisia preto dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG rozlišuje medzi podnikmi, ktoré zaznamenali straty, ale inak sú zdravé, a podnikmi, ktoré sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené, alebo im takáto situácia hrozí, pričom tieto druhé podniky zvýhodňuje. § 8c ods. 1a KStG takto rozlišuje medzi podnikmi, ktoré sa, z hľadiska účelu daňového systému, nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.

| (74) | Po druhé, Komisia zdôrazňuje, že na rozdiel od názoru Nemecka judikatúra Súdneho dvora a Všeobecného súdu nikdy nepovažovala opatrenie, ktoré je uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach a ktoré neponecháva verejným orgánom priestor na voľné uváženie, za neselektívne v zmysle definície. |
| --- | --- |

(74)

Po druhé, Komisia zdôrazňuje, že na rozdiel od názoru Nemecka judikatúra Súdneho dvora a Všeobecného súdu nikdy nepovažovala opatrenie, ktoré je uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach a ktoré neponecháva verejným orgánom priestor na voľné uváženie, za neselektívne v zmysle definície.

| (75) | Pokiaľ ide o vec DMT, je potrebné uviesť, že Súdny dvor v súvislosti s tvrdením francúzskej vlády, ktoré zodpovedá názoru Nemecka v tomto prípade, dospel v bode 28 k záveru, že dokonca aj vtedy, keď vnútroštátne orgány nemali možnosť rozhodovať podľa voľného uváženia, je úlohou vnútroštátneho súdu preskúmať, či dané vnútroštátne opatrenie je svojou povahou všeobecné alebo selektívne. Súdny dvor takto implicitne uznáva, že vnútroštátne opatrenia, ktoré sa vzťahujú na všetky podniky v ťažkostiach a pri ktorých nie je možnosť, aby verejné orgány rozhodovali podľa voľného uváženia, môžu byť tiež selektívne. |
| --- | --- |

(75)

Pokiaľ ide o vec DMT, je potrebné uviesť, že Súdny dvor v súvislosti s tvrdením francúzskej vlády, ktoré zodpovedá názoru Nemecka v tomto prípade, dospel v bode 28 k záveru, že dokonca aj vtedy, keď vnútroštátne orgány nemali možnosť rozhodovať podľa voľného uváženia, je úlohou vnútroštátneho súdu preskúmať, či dané vnútroštátne opatrenie je svojou povahou všeobecné alebo selektívne. Súdny dvor takto implicitne uznáva, že vnútroštátne opatrenia, ktoré sa vzťahujú na všetky podniky v ťažkostiach a pri ktorých nie je možnosť, aby verejné orgány rozhodovali podľa voľného uváženia, môžu byť tiež selektívne.

| (76) | Pokiaľ ide o vec HAMSA, Komisia uvádza, že obiter dictum Súdneho dvora v bode 157 sa týka všeobecných španielskych právnych predpisov o platobnej neschopnosti. Predmetným opatrením vo veci HAMSA však nebolo opatrenie podľa zákona o platobnej neschopnosti, ale odpustenie pohľadávok zo strany španielskych orgánov na dobrovoľnom základe, čiže orgány neboli povinné tak urobiť na základe zákona, pričom výška odpustených pohľadávok bola oveľa vyššia než v prípade odpustenia pohľadávok zo strany súkromných investorov. Prípad preto nie je relevantný pre posúdenie sporného opatrenia. |
| --- | --- |

(76)

Pokiaľ ide o vec HAMSA, Komisia uvádza, že obiter dictum Súdneho dvora v bode 157 sa týka všeobecných španielskych právnych predpisov o platobnej neschopnosti. Predmetným opatrením vo veci HAMSA však nebolo opatrenie podľa zákona o platobnej neschopnosti, ale odpustenie pohľadávok zo strany španielskych orgánov na dobrovoľnom základe, čiže orgány neboli povinné tak urobiť na základe zákona, pričom výška odpustených pohľadávok bola oveľa vyššia než v prípade odpustenia pohľadávok zo strany súkromných investorov. Prípad preto nie je relevantný pre posúdenie sporného opatrenia.

| (77) | Generálny advokát Fennelly vo svojich záveroch k veci Ecotrade potvrdzuje, že predpisy, ktoré sú uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach, môžu byť selektívne a predstavovať štátnu pomoc (30). |
| --- | --- |

(77)

Generálny advokát Fennelly vo svojich záveroch k veci Ecotrade potvrdzuje, že predpisy, ktoré sú uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach, môžu byť selektívne a predstavovať štátnu pomoc (30).

| (78) | Preto je posúdenie predmetného opatrenia zo strany Komisie na rozdiel od stanoviska Nemecka v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a Všeobecného súdu. |
| --- | --- |

(78)

Preto je posúdenie predmetného opatrenia zo strany Komisie na rozdiel od stanoviska Nemecka v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a Všeobecného súdu.

| (79) | Komisia preto považuje § 8c ods. 1a KStG za prima facie selektívny. |
| --- | --- |

(79)

Komisia preto považuje § 8c ods. 1a KStG za prima facie selektívny.

5.2.3.   Opodstatnenie na základe povahy alebo vnútornej štruktúry daňového systému, ktorého je opatrenie súčasťou

| (80) | Podľa judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktoré síce poskytuje príjemcovi výhodu, ale je opodstatnené povahou alebo vnútornou štruktúrou systému, ktorého je súčasťou, nespĺňa podmienku selektivity (31). |
| --- | --- |

(80)

Podľa judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktoré síce poskytuje príjemcovi výhodu, ale je opodstatnené povahou alebo vnútornou štruktúrou systému, ktorého je súčasťou, nespĺňa podmienku selektivity (31).

| (81) | Preto ak Komisia rovnako ako v uvedenom prípade dospeje k názoru, že dané opatrenie sa prima facie javí ako selektívne, musí posúdiť, či povaha alebo vnútorná štruktúra daňového systému, ktorého je opatrenie súčasťou, opodstatňuje na takéto rozlíšenie. |
| --- | --- |

(81)

Preto ak Komisia rovnako ako v uvedenom prípade dospeje k názoru, že dané opatrenie sa prima facie javí ako selektívne, musí posúdiť, či povaha alebo vnútorná štruktúra daňového systému, ktorého je opatrenie súčasťou, opodstatňuje na takéto rozlíšenie.

| (82) | Komisia uvádza, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí takéto oprávnenie zdôvodniť príslušný členský štát (32). |
| --- | --- |

(82)

Komisia uvádza, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí takéto oprávnenie zdôvodniť príslušný členský štát (32).

| (83) | Podľa vyjadrení Súdneho dvora je potrebné rozlišovať medzi cieľmi sledovanými prijatím určitého daňového systému, ktoré nie sú súčasťou rámca tohto systému, a mechanizmami, ktoré sú obsiahnuté v daňovom systéme a potrebné na dosiahnutie týchto cieľov. Iba mechanizmy možno využiť na odôvodnenie opatrenia vzhľadom na povahu alebo vnútornú štruktúru daňového systému, ktorého je toto opatrenie súčasťou. |
| --- | --- |

(83)

Podľa vyjadrení Súdneho dvora je potrebné rozlišovať medzi cieľmi sledovanými prijatím určitého daňového systému, ktoré nie sú súčasťou rámca tohto systému, a mechanizmami, ktoré sú obsiahnuté v daňovom systéme a potrebné na dosiahnutie týchto cieľov. Iba mechanizmy možno využiť na odôvodnenie opatrenia vzhľadom na povahu alebo vnútornú štruktúru daňového systému, ktorého je toto opatrenie súčasťou.

| (84) | Komisia považuje za nevyhnutné rozlišovať v tomto prípade medzi účelom § 8c ods. 1 KStG a účelom § 8c ods. 1a KStG. |
| --- | --- |

(84)

Komisia považuje za nevyhnutné rozlišovať v tomto prípade medzi účelom § 8c ods. 1 KStG a účelom § 8c ods. 1a KStG.

| (85) | Podľa vyjadrenia Nemecka je zmyslom a účelom § 8c ods. 1 KStG zamedziť zneužívaniu prevodu strát, ktorý nemecký daňový systém umožňuje, prostredníctvom prázdnych schránok. |
| --- | --- |

(85)

Podľa vyjadrenia Nemecka je zmyslom a účelom § 8c ods. 1 KStG zamedziť zneužívaniu prevodu strát, ktorý nemecký daňový systém umožňuje, prostredníctvom prázdnych schránok.

| (86) | Komisia v tomto smere berie na vedomie, že § 8c ods. 1 KStG má oveľa širší rozsah pôsobnosti ako predtým § 8 ods. 4 KStG. Podľa predchádzajúceho § 8 ods. 4 KStG prevod strát vylúčený len v tom prípade, ak boli splnené obidve podmienky (nákup podielov zo strany iného subjektu a nová oblasť hospodárskej činnosti), avšak nové ustanovenie o prevode daňových strát túto druhú podmienku už neobsahuje. V prípade nákupu podielov zo strany iného subjektu zaniká možnosť previesť straty. Zákonodarca si bol vedomý tejto zmeny v rozsahu pôsobnosti, keďže explicitným účelom zmeny zákona bolo financovanie zníženia sadzby dane z príjmu právnických osôb z 25 % na 15 % (33). |
| --- | --- |

(86)

Komisia v tomto smere berie na vedomie, že § 8c ods. 1 KStG má oveľa širší rozsah pôsobnosti ako predtým § 8 ods. 4 KStG. Podľa predchádzajúceho § 8 ods. 4 KStG prevod strát vylúčený len v tom prípade, ak boli splnené obidve podmienky (nákup podielov zo strany iného subjektu a nová oblasť hospodárskej činnosti), avšak nové ustanovenie o prevode daňových strát túto druhú podmienku už neobsahuje. V prípade nákupu podielov zo strany iného subjektu zaniká možnosť previesť straty. Zákonodarca si bol vedomý tejto zmeny v rozsahu pôsobnosti, keďže explicitným účelom zmeny zákona bolo financovanie zníženia sadzby dane z príjmu právnických osôb z 25 % na 15 % (33).

| (87) | § 8c ods. 1a KStG teda naopak nie je určený na zabránenie zneužitiu. Je to zrejmé z dôvodovej správy Spolkového snemu k novému ustanoveniu o prevode daňových strát. V dôvodovej správe sa uvádza, že § 8c ods. 1a KStG bol zavedený na riešenie problémov, ktoré vznikli v dôsledku svetovej finančnej a hospodárskej kríze. (34) Počas krízy sa obmedzenia pre prevod strát pokladali za osobitnú prekážku pre reštrukturalizáciu podnikov. |
| --- | --- |

(87)

§ 8c ods. 1a KStG teda naopak nie je určený na zabránenie zneužitiu. Je to zrejmé z dôvodovej správy Spolkového snemu k novému ustanoveniu o prevode daňových strát. V dôvodovej správe sa uvádza, že § 8c ods. 1a KStG bol zavedený na riešenie problémov, ktoré vznikli v dôsledku svetovej finančnej a hospodárskej kríze. (34) Počas krízy sa obmedzenia pre prevod strát pokladali za osobitnú prekážku pre reštrukturalizáciu podnikov.

| (88) | Komisia uvádza, že Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania samo uviedlo, že § 8c ods. 1a) KStG nepredstavuje opatrenie proti zneužívaniu daňového systému, ale že ustanovenie o prevode daňových strát bolo zavedené na podporu podnikov, ktoré sa počas finančnej a hospodárskej krízy dostali do ťažkostí. |
| --- | --- |

(88)

Komisia uvádza, že Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania samo uviedlo, že § 8c ods. 1a) KStG nepredstavuje opatrenie proti zneužívaniu daňového systému, ale že ustanovenie o prevode daňových strát bolo zavedené na podporu podnikov, ktoré sa počas finančnej a hospodárskej krízy dostali do ťažkostí.

| (89) | Komisia dospela k záveru, že cieľ, ktorý sa sleduje týmto konkrétnym daňovým opatrením, sa nachádza mimo rámca daňového systému. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora nemožno takýto vonkajší cieľ použiť na zdôvodnenie opatrenia na základe povahy a vnútornej štruktúry daňového systému (35). Možno to posúdiť len pri skúmaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(89)

Komisia dospela k záveru, že cieľ, ktorý sa sleduje týmto konkrétnym daňovým opatrením, sa nachádza mimo rámca daňového systému. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora nemožno takýto vonkajší cieľ použiť na zdôvodnenie opatrenia na základe povahy a vnútornej štruktúry daňového systému (35). Možno to posúdiť len pri skúmaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom.

| (90) | Tri argumenty, ktoré Nemecko predložilo, nemôžu zmeniť toto posúdenie. |
| --- | --- |

(90)

Tri argumenty, ktoré Nemecko predložilo, nemôžu zmeniť toto posúdenie.

| (91) | Pokiaľ ide o argument Nemecka, že podnik v ťažkostiach nemá inú možnosť, ako získať financie prostredníctvom investora, kým zdravá spoločnosť, ktorá prechodne zaznamenala straty, má na výber, či si obstará financie na kapitálovom trhu alebo sa nechá prevziať investorom s následne získa nový kapitál, Komisia zastáva názor, že vzhľadom na účel daňového práva je nepodstatné, ako podnik financuje svoju podnikateľskú činnosť. Systém dane z príjmu právnických osôb je založený na zdaňovaní ziskov a priznaní strát. Ako bolo možné zistiť počas finančnej a hospodárskej krízy, aj finančne zdravé spoločnosti zaznamenávali prechodne straty. Ale tieto finančne zdravé spoločnosti neboli podľa ustanovenia o prevode daňových strát oprávnené prevádzať straty a sú teda pri zmene vlastníctva podielov a následnom obstarávaní kapitálu v porovnaní s nezdravými podnikmi, ktoré zaznamenávajú straty, znevýhodnené. Okrem toho Komisia zistila, že počas finančnej a hospodárskej krízy bol prístup na kapitálové trhy pre zdravé podniky, ktoré prechodne zaznamenali straty, takisto ťažký. Preto nemožno akceptovať vecné predpoklady uvedené na podporu prvého argumentu. Komisia preto odmieta prvý argument Nemecka. |
| --- | --- |

(91)

Pokiaľ ide o argument Nemecka, že podnik v ťažkostiach nemá inú možnosť, ako získať financie prostredníctvom investora, kým zdravá spoločnosť, ktorá prechodne zaznamenala straty, má na výber, či si obstará financie na kapitálovom trhu alebo sa nechá prevziať investorom s následne získa nový kapitál, Komisia zastáva názor, že vzhľadom na účel daňového práva je nepodstatné, ako podnik financuje svoju podnikateľskú činnosť. Systém dane z príjmu právnických osôb je založený na zdaňovaní ziskov a priznaní strát. Ako bolo možné zistiť počas finančnej a hospodárskej krízy, aj finančne zdravé spoločnosti zaznamenávali prechodne straty. Ale tieto finančne zdravé spoločnosti neboli podľa ustanovenia o prevode daňových strát oprávnené prevádzať straty a sú teda pri zmene vlastníctva podielov a následnom obstarávaní kapitálu v porovnaní s nezdravými podnikmi, ktoré zaznamenávajú straty, znevýhodnené. Okrem toho Komisia zistila, že počas finančnej a hospodárskej krízy bol prístup na kapitálové trhy pre zdravé podniky, ktoré prechodne zaznamenali straty, takisto ťažký. Preto nemožno akceptovať vecné predpoklady uvedené na podporu prvého argumentu. Komisia preto odmieta prvý argument Nemecka.

| (92) | Pokiaľ ide o druhý argument Nemecka, že výnimka ustanovená v § 8c ods. 1a KStG z všeobecného zákazu prevodu strát v prípade zmeny vlastníctva podielov uvedeného v § 8c ods. 1 KStG bola zdôvodnená právnym zmyslom § 8c ods. 1 KStG, pretože v prípade reštrukturalizácie podniku v ťažkostiach neexistuje riziko zneužitia, Komisia zistila, že tento argument neodôvodňuje obmedzenie § 8c ods. 1a KStG na podniky v ťažkostiach. Komisia zdôrazňuje, že ani v prípade nadobudnutia finančne zdravej spoločnosti nie je riziko zneužitia. Riziko zneužitia existuje iba v prípade prázdnych schránok. § 8c ods. 1 KStG má širší právny zmysel, než je zabránenie zneužitiu. Jeho cieľom je aj zvýšiť základ dane z príjmu právnických osôb v Nemecku a vyrovnať zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb z 25 % na 15 %. Toto vysvetľuje, prečo sa § 8c ods. 1 KStG vzťahuje aj na rad prípadov nadobudnutia podielov, pri ktorých neexistuje riziko zneužitia. Komisia preto odmieta argument Nemecka, že výnimka zavedená § 8c ods. 1a KStG zodpovedá ratio legis § 8c ods. 1 KStG. |
| --- | --- |

(92)

Pokiaľ ide o druhý argument Nemecka, že výnimka ustanovená v § 8c ods. 1a KStG z všeobecného zákazu prevodu strát v prípade zmeny vlastníctva podielov uvedeného v § 8c ods. 1 KStG bola zdôvodnená právnym zmyslom § 8c ods. 1 KStG, pretože v prípade reštrukturalizácie podniku v ťažkostiach neexistuje riziko zneužitia, Komisia zistila, že tento argument neodôvodňuje obmedzenie § 8c ods. 1a KStG na podniky v ťažkostiach. Komisia zdôrazňuje, že ani v prípade nadobudnutia finančne zdravej spoločnosti nie je riziko zneužitia. Riziko zneužitia existuje iba v prípade prázdnych schránok. § 8c ods. 1 KStG má širší právny zmysel, než je zabránenie zneužitiu. Jeho cieľom je aj zvýšiť základ dane z príjmu právnických osôb v Nemecku a vyrovnať zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb z 25 % na 15 %. Toto vysvetľuje, prečo sa § 8c ods. 1 KStG vzťahuje aj na rad prípadov nadobudnutia podielov, pri ktorých neexistuje riziko zneužitia. Komisia preto odmieta argument Nemecka, že výnimka zavedená § 8c ods. 1a KStG zodpovedá ratio legis § 8c ods. 1 KStG.

| (93) | Pokiaľ ide o tretí argument Nemecka, že audítor v rámci konsolidovanej súvahy koncernu pravidelne nepripisuje stratám nezdravého podniku pri výpočte odloženej dane žiadnu hodnotu, a preto možnosť prevádzať straty nemá vplyv na predajnú cenu nezdravej spoločnosti, Komisia poznamenáva, že tento argument sa opiera o účtovné kritériá a pre daňové úvahy je preto irelevantné. Komisia okrem toho zistila, že tento argument protirečí výroku Nemecka, že nemožnosť prevodu strát predstavuje prekážku pre reštrukturalizáciu. Toto platí iba vtedy, ak nadobúdateľ prikladá možnosti prevodu strát istú peňažnú hodnotu. Komisia preto odmieta aj tretí argument Nemecka. |
| --- | --- |

(93)

Pokiaľ ide o tretí argument Nemecka, že audítor v rámci konsolidovanej súvahy koncernu pravidelne nepripisuje stratám nezdravého podniku pri výpočte odloženej dane žiadnu hodnotu, a preto možnosť prevádzať straty nemá vplyv na predajnú cenu nezdravej spoločnosti, Komisia poznamenáva, že tento argument sa opiera o účtovné kritériá a pre daňové úvahy je preto irelevantné. Komisia okrem toho zistila, že tento argument protirečí výroku Nemecka, že nemožnosť prevodu strát predstavuje prekážku pre reštrukturalizáciu. Toto platí iba vtedy, ak nadobúdateľ prikladá možnosti prevodu strát istú peňažnú hodnotu. Komisia preto odmieta aj tretí argument Nemecka.

| (94) | Okrem toho Nemecko tvrdí, že iné členské štáty tiež poskytujú daňovú úľavu pri reštrukturalizácii spoločností, ako napr. francúzska schéma pomoci na prevzatie podnikov v ťažkostiach. Komisia nemôže prijať argument Nemecka, ktorý sa zakladá na porovnaní. Po prvé, na odôvodnenie opatrenia môžu členské štáty ako referenčný systém použiť iba zásady obsiahnuté v ich daňovom systéme a na ich základe posúdiť, či podnik získava výhodu v zmysle pravidiel štátnej pomoci. Skutočnosť, že v iných členských štátoch existujú porovnateľné daňové opatrenia, je irelevantná, pretože takéto opatrenia by mohli takisto patriť do pôsobnosti predpisov stanovených a zmluve. Po druhé, opatrenia francúzskej schémy sa viažu na iné podmienky než v prípade § 8c ods. 1a KStG. Pri francúzskej schéme sa počíta s oslobodením novovzniknutých spoločností, ktoré preberú podnik v ťažkostiach, od dane. Komisia vyhlásila schému v roku 2004 za nezlučiteľnú so spoločným trhom (36) a Francúzsko ju upravilo tak, aby zodpovedala pravidlám štátnej pomoci. Niektoré z výhod poskytovaných na základe tejto schémy sú teraz minimálne. Zvyšné výhody sú v súde s pravidlami štátnej pomoci, pretože predstavujú regionálnu pomoc alebo pomoc malým a stredným podnikom (ďalej len „MSP“) (37). |
| --- | --- |

(94)

Okrem toho Nemecko tvrdí, že iné členské štáty tiež poskytujú daňovú úľavu pri reštrukturalizácii spoločností, ako napr. francúzska schéma pomoci na prevzatie podnikov v ťažkostiach. Komisia nemôže prijať argument Nemecka, ktorý sa zakladá na porovnaní. Po prvé, na odôvodnenie opatrenia môžu členské štáty ako referenčný systém použiť iba zásady obsiahnuté v ich daňovom systéme a na ich základe posúdiť, či podnik získava výhodu v zmysle pravidiel štátnej pomoci. Skutočnosť, že v iných členských štátoch existujú porovnateľné daňové opatrenia, je irelevantná, pretože takéto opatrenia by mohli takisto patriť do pôsobnosti predpisov stanovených a zmluve. Po druhé, opatrenia francúzskej schémy sa viažu na iné podmienky než v prípade § 8c ods. 1a KStG. Pri francúzskej schéme sa počíta s oslobodením novovzniknutých spoločností, ktoré preberú podnik v ťažkostiach, od dane. Komisia vyhlásila schému v roku 2004 za nezlučiteľnú so spoločným trhom (36) a Francúzsko ju upravilo tak, aby zodpovedala pravidlám štátnej pomoci. Niektoré z výhod poskytovaných na základe tejto schémy sú teraz minimálne. Zvyšné výhody sú v súde s pravidlami štátnej pomoci, pretože predstavujú regionálnu pomoc alebo pomoc malým a stredným podnikom (ďalej len „MSP“) (37).

| (95) | Komisia preto na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že predmetné opatrenie nevyplýva priamo zo základných zásad daňového systému a nie je opodstatnené povahou a vnútornou štruktúrou tohto daňového systému. |
| --- | --- |

(95)

Komisia preto na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že predmetné opatrenie nevyplýva priamo zo základných zásad daňového systému a nie je opodstatnené povahou a vnútornou štruktúrou tohto daňového systému.

5.2.4.   Vzťah medzi starým a novým ustanovením o prevode daňových strát (Sanierungsklausel)

| (96) | Nemecko uvádza, že § 8c ods. 1a KStG v podstate zodpovedá predchádzajúcemu § 8 ods. 4) KStG a že Komisia nikdy nepovažovala § 8 ods. 4 KStG za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(96)

Nemecko uvádza, že § 8c ods. 1a KStG v podstate zodpovedá predchádzajúcemu § 8 ods. 4) KStG a že Komisia nikdy nepovažovala § 8 ods. 4 KStG za štátnu pomoc.

| (97) | Komisia zdôrazňuje, že Nemecko nikdy nenotifikovalo § 8 ods. 4 KStG. Komisia teda ešte neprijala stanovisko k otázke, či obsahoval štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(97)

Komisia zdôrazňuje, že Nemecko nikdy nenotifikovalo § 8 ods. 4 KStG. Komisia teda ešte neprijala stanovisko k otázke, či obsahoval štátnu pomoc.

| (98) | Toto konanie sa týka iba § 8c ods. 1a KStG, pretože začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týka iba tohto ustanovenia. Nemecko sa pri odôvodňovaní § 8c ods. 1a KStG nemôže opierať o argument, že Komisia nikdy formálne nenamietala voči § 8 ods. 4 KStG, pretože nemecké orgány § 8 ods. 4 KStG nikdy nenotifikovali. |
| --- | --- |

(98)

Toto konanie sa týka iba § 8c ods. 1a KStG, pretože začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týka iba tohto ustanovenia. Nemecko sa pri odôvodňovaní § 8c ods. 1a KStG nemôže opierať o argument, že Komisia nikdy formálne nenamietala voči § 8 ods. 4 KStG, pretože nemecké orgány § 8 ods. 4 KStG nikdy nenotifikovali.

| (99) | Komisia si vyhradzuje právo analyzovať § 8 ods. 4 KStG podľa pravidiel štátnej pomoci, ak by sa ukázalo, že toto ustanovenie poskytlo podnikom selektívne zvýhodnenie. |
| --- | --- |

(99)

Komisia si vyhradzuje právo analyzovať § 8 ods. 4 KStG podľa pravidiel štátnej pomoci, ak by sa ukázalo, že toto ustanovenie poskytlo podnikom selektívne zvýhodnenie.

5.2.5.   Podobné daňové systémy v iných členských štátoch

| (100) | Skutočnosť, že iné členské štáty majú v platnosti podobné alebo identické daňové systémy, ktoré Komisii neboli notifikované, sa nedotýka otázky, či nejaké konkrétne opatrenie predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(100)

Skutočnosť, že iné členské štáty majú v platnosti podobné alebo identické daňové systémy, ktoré Komisii neboli notifikované, sa nedotýka otázky, či nejaké konkrétne opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

| (101) | Komisia preskúma informácie, ktoré jej Nemecko poskytlo podľa § 10 procedurálneho nariadenia (38). |
| --- | --- |

(101)

Komisia preskúma informácie, ktoré jej Nemecko poskytlo podľa § 10 procedurálneho nariadenia (38).

5.2.6.   Záver o existencii selektívnej výhody

| (102) | Komisia preto dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG poskytuje selektívnu výhodu podnikom, na ktoré sa uplatňuje. |
| --- | --- |

(102)

Komisia preto dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG poskytuje selektívnu výhodu podnikom, na ktoré sa uplatňuje.

5.3.   Vplyv na obchod medzi členskými štátmi

| (103) | Opatrenie musí byť schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže. Ustanovenie § 8c ods. 1a KStG sa nevzťahuje na konkrétne odvetvie, t. j. môžu ho využívať všetky odvetvia. Prakticky všetky odvetvia nemeckého hospodárstva pôsobia na trhoch, na ktorých prebieha hospodárska súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Opatrenie teda pravdepodobne je schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž resp. hroziť narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(103)

Opatrenie musí byť schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže. Ustanovenie § 8c ods. 1a KStG sa nevzťahuje na konkrétne odvetvie, t. j. môžu ho využívať všetky odvetvia. Prakticky všetky odvetvia nemeckého hospodárstva pôsobia na trhoch, na ktorých prebieha hospodárska súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Opatrenie teda pravdepodobne je schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž resp. hroziť narušením hospodárskej súťaže.

| (104) | Komisia zistila, že podľa informácií Nemecka by sa voči všetkým podnikom oprávneným na opatrenie mohlo začať konkurzné konanie podľa konkurzného poriadku (pozri odôvodnenie 14 a poznámku pod čiarou č. 7). Všetci potenciálni príjemcovia tohto opatrenia sú teda podniky v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu“). V dôsledku toho nie je žiadny z príjemcov oprávnený na pomoc de minimis podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (39), keďže článok 1 písm. h) toho nariadenia vylučuje z jeho pôsobnosti podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(104)

Komisia zistila, že podľa informácií Nemecka by sa voči všetkým podnikom oprávneným na opatrenie mohlo začať konkurzné konanie podľa konkurzného poriadku (pozri odôvodnenie 14 a poznámku pod čiarou č. 7). Všetci potenciálni príjemcovia tohto opatrenia sú teda podniky v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu“). V dôsledku toho nie je žiadny z príjemcov oprávnený na pomoc de minimis podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (39), keďže článok 1 písm. h) toho nariadenia vylučuje z jeho pôsobnosti podniky v ťažkostiach.

5.4.   Záver

| (105) | Keďže podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené, Komisia zastáva názor, že ustanovenia zákona o dani z príjmu právnických osôb týkajúce sa prevedenia daňových strát predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(105)

Keďže podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené, Komisia zastáva názor, že ustanovenia zákona o dani z príjmu právnických osôb týkajúce sa prevedenia daňových strát predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.

6.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI OPATRENIA S VNÚTORNÝM TRHOM

| (106) | Komisia môže na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ vyhlásiť štátnu pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora je úlohou členského štátu preukázať, že opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom (40). Komisia v tomto zmysle uvádza, že Nemecko napriek tomu, že ho Komisia k tomu v rozhodnutí o začatí konania explicitne vyzvala, nepredložilo Komisii žiadne takéto informácie. Už z tohto dôvodu môže Komisia vyhlásiť dané opatrenie pomoci za nezlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(106)

Komisia môže na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ vyhlásiť štátnu pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora je úlohou členského štátu preukázať, že opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom (40). Komisia v tomto zmysle uvádza, že Nemecko napriek tomu, že ho Komisia k tomu v rozhodnutí o začatí konania explicitne vyzvala, nepredložilo Komisii žiadne takéto informácie. Už z tohto dôvodu môže Komisia vyhlásiť dané opatrenie pomoci za nezlučiteľné s vnútorným trhom.

| (107) | Komisia však aj tak preskúmala, či by opatrenie mohlo byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom. Komisia má v prípadoch pomoci patriacich do článku 107 ods. 3 ZFEÚ široký priestor pre voľné uváženie (41). Pri tomto uvážení vydala usmernenia a oznámenia stanovujúce kritériá, na základe ktorých možno niektoré typy pomoci podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry je Komisia viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydala v oblasti dohľadu nad štátnou pomocou, pokiaľ sa neodchyľujú od pravidiel stanovených v ZFEÚ a členské štáty ich uznali (42). |
| --- | --- |

(107)

Komisia však aj tak preskúmala, či by opatrenie mohlo byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom. Komisia má v prípadoch pomoci patriacich do článku 107 ods. 3 ZFEÚ široký priestor pre voľné uváženie (41). Pri tomto uvážení vydala usmernenia a oznámenia stanovujúce kritériá, na základe ktorých možno niektoré typy pomoci podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry je Komisia viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydala v oblasti dohľadu nad štátnou pomocou, pokiaľ sa neodchyľujú od pravidiel stanovených v ZFEÚ a členské štáty ich uznali (42).

| (108) | Preto je nevyhnutné najprv posúdiť, či notifikovaná pomoc patrí do rozsahu pôsobnosti jedného alebo viacerých usmernení či oznámení a možno ju vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože spĺňa podmienky zlučiteľnosti v nich stanovené. |
| --- | --- |

(108)

Preto je nevyhnutné najprv posúdiť, či notifikovaná pomoc patrí do rozsahu pôsobnosti jedného alebo viacerých usmernení či oznámení a možno ju vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože spĺňa podmienky zlučiteľnosti v nich stanovené.

6.1.   Možná zlučiteľnosť na základe dočasného rámca
   (43)

| (109) | Keďže § 8c ods. 1a KStG bol zavedený na riešenie problémov vzniknutých na základe finančnej a hospodárskej krízy, Komisia preskúmala, či by sa mohol vyhlásiť za zlučiteľný s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca. |
| --- | --- |

(109)

Keďže § 8c ods. 1a KStG bol zavedený na riešenie problémov vzniknutých na základe finančnej a hospodárskej krízy, Komisia preskúmala, či by sa mohol vyhlásiť za zlučiteľný s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca.

| (110) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a jej vplyv na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že niektoré kategórie štátnej pomoci určené na prekonanie krízy sú na určité obdobie odôvodnené a možno ich podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. V dočasnom rámci sa ustanovujú podmienky, za ktorých Komisia vyhlasuje takéto schémy pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(110)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a jej vplyv na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že niektoré kategórie štátnej pomoci určené na prekonanie krízy sú na určité obdobie odôvodnené a možno ich podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. V dočasnom rámci sa ustanovujú podmienky, za ktorých Komisia vyhlasuje takéto schémy pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (111) | § 8c ods. 1a KStG však nepatrí pod žiadne z opatrení uvedených v dočasnom rámci, keďže sa týka daňových výhod pre podniky v ťažkostiach. Dočasný rámec však nepočíta so štátnou pomocou vo forme daňových výhod. |
| --- | --- |

(111)

§ 8c ods. 1a KStG však nepatrí pod žiadne z opatrení uvedených v dočasnom rámci, keďže sa týka daňových výhod pre podniky v ťažkostiach. Dočasný rámec však nepočíta so štátnou pomocou vo forme daňových výhod.

| (112) | Komisia sa preto domnieva, že § 8c ods. 1a KStG nespĺňa požiadavky na vyhlásenie zlučiteľnosti s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca. |
| --- | --- |

(112)

Komisia sa preto domnieva, že § 8c ods. 1a KStG nespĺňa požiadavky na vyhlásenie zlučiteľnosti s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca.

| (113) | Komisia však zistila, že pomoc pre určitých príjemcov podľa oddielu 4.2 dočasného rámca možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútrorným trhom ako obmedzenú pomoc, ak spĺňa všetky podmienky nemeckej schémy pomoci, ktoré Komisia schválila na tomto právnom základe. Aby bol príjemca oprávnený na tento typ pomoci príjemca, musí najmä preukázať, že 1. júla 2008 nebol podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (v prípade veľkých podnikov) alebo v zmysle článku 1 ods. 7 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (44) (v prípade MSP) a že ekvivalent hrubého grantu pomoci neprekračuje 500 000 EUR. Okrem toho je potrebné splniť ďalšie podmienky uvedené v oddiele 4.2.2 dočasného rámca a v rozhodnutí o schválení nemeckej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(113)

Komisia však zistila, že pomoc pre určitých príjemcov podľa oddielu 4.2 dočasného rámca možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútrorným trhom ako obmedzenú pomoc, ak spĺňa všetky podmienky nemeckej schémy pomoci, ktoré Komisia schválila na tomto právnom základe. Aby bol príjemca oprávnený na tento typ pomoci príjemca, musí najmä preukázať, že 1. júla 2008 nebol podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (v prípade veľkých podnikov) alebo v zmysle článku 1 ods. 7 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (44) (v prípade MSP) a že ekvivalent hrubého grantu pomoci neprekračuje 500 000 EUR. Okrem toho je potrebné splniť ďalšie podmienky uvedené v oddiele 4.2.2 dočasného rámca a v rozhodnutí o schválení nemeckej schémy pomoci.

6.2.   Možná zlučiteľnosť na základe usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu
   (45)

| (114) | Keďže § 8c ods. 1a KStG sa týka daňových výhod pre nezdravé podniky, Komisia posúdila jeho zlučiteľnosť aj na základe usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Podľa týchto usmernení sú na čerpanie pomoci oprávnené iba nezdravé spoločnosti. Aj keď možno v zmysle týchto usmernení pokladať subjekty v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené subjekty za podniky v ťažkostiach, podniky, ktoré patria do väčšej skupiny podnikov alebo ktoré majú byť takouto skupinou prevzaté, nie sú spravidla oprávnené na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu (bod 13 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu). Jednou z požiadaviek na uplatnenie § 8c ods. 1a KStG je nadobudnutie podielov. Po takomto nadobudnutí podielov bude cieľový podnik pravdepodobne patriť do nejakej skupiny. V takomto prípade by táto skupina mala pomôcť cieľovému podniku v ťažkostiach, ktorý by potom nebol oprávnený na pomoc podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(114)

Keďže § 8c ods. 1a KStG sa týka daňových výhod pre nezdravé podniky, Komisia posúdila jeho zlučiteľnosť aj na základe usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Podľa týchto usmernení sú na čerpanie pomoci oprávnené iba nezdravé spoločnosti. Aj keď možno v zmysle týchto usmernení pokladať subjekty v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené subjekty za podniky v ťažkostiach, podniky, ktoré patria do väčšej skupiny podnikov alebo ktoré majú byť takouto skupinou prevzaté, nie sú spravidla oprávnené na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu (bod 13 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu). Jednou z požiadaviek na uplatnenie § 8c ods. 1a KStG je nadobudnutie podielov. Po takomto nadobudnutí podielov bude cieľový podnik pravdepodobne patriť do nejakej skupiny. V takomto prípade by táto skupina mala pomôcť cieľovému podniku v ťažkostiach, ktorý by potom nebol oprávnený na pomoc podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (115) | Okrem toho však nie sú pri príjemcoch oprávnených na pomoc podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu splnené iné požiadavky týchto usmernení. |
| --- | --- |

(115)

Okrem toho však nie sú pri príjemcoch oprávnených na pomoc podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu splnené iné požiadavky týchto usmernení.

| (116) | Podľa bodu 25 písm. a) usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu môže mať pomoc na záchranu iba formu úverov alebo úverových záruk. Vyplýva z toho, že spornú daňovú výhodu nemožno považovať za pomoc na záchranu. |
| --- | --- |

(116)

Podľa bodu 25 písm. a) usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu môže mať pomoc na záchranu iba formu úverov alebo úverových záruk. Vyplýva z toho, že spornú daňovú výhodu nemožno považovať za pomoc na záchranu.

| (117) | V prípade pomoci na reštrukturalizáciu je podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu potrebné predložiť realistický plán reštrukturalizácie umožňujúci obnovu životaschopnosti podniku. Pomoc je potrebné obmedziť na nevyhnutné minimum. Podľa usmernení musí príjemca poskytnúť na reštrukturalizačné náklady vlastný príspevok. Podľa usmernení je napokon potrebné prijať kompenzačné opatrenia, aby sa predišlo nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(117)

V prípade pomoci na reštrukturalizáciu je podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu potrebné predložiť realistický plán reštrukturalizácie umožňujúci obnovu životaschopnosti podniku. Pomoc je potrebné obmedziť na nevyhnutné minimum. Podľa usmernení musí príjemca poskytnúť na reštrukturalizačné náklady vlastný príspevok. Podľa usmernení je napokon potrebné prijať kompenzačné opatrenia, aby sa predišlo nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže.

| (118) | § 8c ods. 1a KStG však nespĺňa všetky tieto podmienky. Hoci sa v dôvodovej správe uvádza, že cieľový podnik musí poskytnúť plán reštrukturalizácie s pozitívnou prognózou podnikania, neuvádza sa tu však, že by takýto plán mal spĺňať požiadavky usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu a že by výška pomoci mala byť obmedzená na nevyhnutné minimum. Výška pomoci závisí od výšky strát, ktoré spoločnosť zaznamenala v minulosti. Okrem toho sa v § 8c ods. 1a KStG nevyžaduje vlastný príspevok od príjemcu ani kompenzačné opatrenia. |
| --- | --- |

(118)

§ 8c ods. 1a KStG však nespĺňa všetky tieto podmienky. Hoci sa v dôvodovej správe uvádza, že cieľový podnik musí poskytnúť plán reštrukturalizácie s pozitívnou prognózou podnikania, neuvádza sa tu však, že by takýto plán mal spĺňať požiadavky usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu a že by výška pomoci mala byť obmedzená na nevyhnutné minimum. Výška pomoci závisí od výšky strát, ktoré spoločnosť zaznamenala v minulosti. Okrem toho sa v § 8c ods. 1a KStG nevyžaduje vlastný príspevok od príjemcu ani kompenzačné opatrenia.

| (119) | Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu pre veľké podniky je potrebné notifikovať individuálne. Nemožno ju poskytnúť v rámci schémy. § 8c ods. 1a KStG však nerozlišuje medzi veľkými podnikmi a MSP. |
| --- | --- |

(119)

Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu pre veľké podniky je potrebné notifikovať individuálne. Nemožno ju poskytnúť v rámci schémy. § 8c ods. 1a KStG však nerozlišuje medzi veľkými podnikmi a MSP.

| (120) | Dokonca aj pri MSP, pri ktorých pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu môže mať v zásade formu schémy, Komisia zistila, že osobitné požiadavky stanovené pre takúto schému v bode 82 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nie sú splnené, a to z dôvodov uvedených v bode 117 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(120)

Dokonca aj pri MSP, pri ktorých pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu môže mať v zásade formu schémy, Komisia zistila, že osobitné požiadavky stanovené pre takúto schému v bode 82 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nie sú splnené, a to z dôvodov uvedených v bode 117 tohto rozhodnutia.

| (121) | Komisia preto zastáva názor, že § 8c ods. 1a KStG nie je zlučiteľný s vnútorným trhom ako pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(121)

Komisia preto zastáva názor, že § 8c ods. 1a KStG nie je zlučiteľný s vnútorným trhom ako pomoc na reštrukturalizáciu.

6.3.   Možná zlučiteľnosť na základe usmernení o regionálnej pomoci
   (46)

| (122) | § 8c ods. 1a KStG je potrebné preskúmať aj z hľadiska usmernení o regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(122)

§ 8c ods. 1a KStG je potrebné preskúmať aj z hľadiska usmernení o regionálnej pomoci.

| (123) | Potenciálni príjemcovia regionálnej pomoci musia mať sídlo v nemeckom regióne oprávnenom na regionálnu pomoc. V prípade § 8c ods. 1a KStG tomu tak však nemusí byť, pretože ustanovenie sa uplatňuje na spoločnosti v celom Nemecku. |
| --- | --- |

(123)

Potenciálni príjemcovia regionálnej pomoci musia mať sídlo v nemeckom regióne oprávnenom na regionálnu pomoc. V prípade § 8c ods. 1a KStG tomu tak však nemusí byť, pretože ustanovenie sa uplatňuje na spoločnosti v celom Nemecku.

| (124) | Okrem toho nepatria podniky v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu do pôsobnosti usmernení o regionálnej pomoci (pozri bod 9 usmernení o regionálnej pomoci). Preto nemožno ani pomoc pre podniky v oprávnených regiónoch vyhlásiť na základe usmernení o regionálnej pomoci za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(124)

Okrem toho nepatria podniky v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu do pôsobnosti usmernení o regionálnej pomoci (pozri bod 9 usmernení o regionálnej pomoci). Preto nemožno ani pomoc pre podniky v oprávnených regiónoch vyhlásiť na základe usmernení o regionálnej pomoci za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (125) | Komisia sa preto domnieva, že opatrenie nie je zlučiteľné s vnútorným trhom ako regionálna pomoc. |
| --- | --- |

(125)

Komisia sa preto domnieva, že opatrenie nie je zlučiteľné s vnútorným trhom ako regionálna pomoc.

6.4.   Možná zlučiteľnosť na základe usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia
   (47)

| (126) | Napokon je potrebné preskúmať § 8c ods. 1a KStG z hľadiska usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(126)

Napokon je potrebné preskúmať § 8c ods. 1a KStG z hľadiska usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (127) | Primárnym cieľom usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia je zabezpečiť, aby výsledkom opatrení štátnej pomoci bola vyššia úroveň ochrany životného prostredia, než by bola bez pomoci, a zabezpečiť, aby pozitívne účinky pomoci prevážili jej negatívne účinky (narušenie hospodárskej súťaže), a to pri dodržaní zásady znečisťovateľ platí, ktorá sa ustanovuje v článku 191 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(127)

Primárnym cieľom usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia je zabezpečiť, aby výsledkom opatrení štátnej pomoci bola vyššia úroveň ochrany životného prostredia, než by bola bez pomoci, a zabezpečiť, aby pozitívne účinky pomoci prevážili jej negatívne účinky (narušenie hospodárskej súťaže), a to pri dodržaní zásady znečisťovateľ platí, ktorá sa ustanovuje v článku 191 ZFEÚ.

| (128) | Tento cieľ § 8c ods. 1a KStG neplní. V dôvodovej správe zákona sa neuvádza žiadny cieľ v zmysle usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(128)

Tento cieľ § 8c ods. 1a KStG neplní. V dôvodovej správe zákona sa neuvádza žiadny cieľ v zmysle usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (129) | Ako sa uvádza v bode 20 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, podnik v ťažkostiach, keď je ohrozená jeho základná existencia, nemožno pokladať za vhodný nástroj na posilnenie iných cieľov verejnej politiky, až kým nie je zabezpečená jeho životaschopnosť. Keďže všetci potenciálni príjemcovia pomoci podľa § 8c ods. 1a KStG sú podniky v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, Komisia zastáva názor, že § 8c ods. 1a KStG nie je zlučiteľný s vnútorným trhom ako pomoc na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(129)

Ako sa uvádza v bode 20 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, podnik v ťažkostiach, keď je ohrozená jeho základná existencia, nemožno pokladať za vhodný nástroj na posilnenie iných cieľov verejnej politiky, až kým nie je zabezpečená jeho životaschopnosť. Keďže všetci potenciálni príjemcovia pomoci podľa § 8c ods. 1a KStG sú podniky v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, Komisia zastáva názor, že § 8c ods. 1a KStG nie je zlučiteľný s vnútorným trhom ako pomoc na ochranu životného prostredia.

6.5.   Možná zlučiteľnosť na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ

| (130) | Komisia zistila, že notifikované opatrenie patrí aj pod dočasný rámec, ako aj pod usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Preto je pri rozhodovaní na základe voľného uváženia podľa článku 107 ods. 3 písm. b) a písm. c) ZFEÚ viazaná obidvoma textami, a to z dôvodov uvedených v odôvodnení 109 a nasl. |
| --- | --- |

(130)

Komisia zistila, že notifikované opatrenie patrí aj pod dočasný rámec, ako aj pod usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Preto je pri rozhodovaní na základe voľného uváženia podľa článku 107 ods. 3 písm. b) a písm. c) ZFEÚ viazaná obidvoma textami, a to z dôvodov uvedených v odôvodnení 109 a nasl.

| (131) | Ak však budú Komisii predložené presvedčujúce dôvody, môže opäť rozhodnúť podľa voľného uváženia, a to za predpokladu, že bude konať v rámci stanovenom v ZFEÚ a vo všeobecných právnych zásadách – najmä zásade o rovnakom zaobchádzaní podľa výkladu v judikatúre Súdneho dvora (48). V tejto súvislosti môže Komisia podľa judikatúry Súdneho dvora vyhlásiť štátnu pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak má pomoc odstrániť vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu (článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ) alebo sleduje dosiahnutie cieľa spoločného záujmu (článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ) (49), je nevyhnutná na dosiahnutie tohto cieľa (50) a neovplyvní nepriaznivo obchodné podmienky v takej miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(131)

Ak však budú Komisii predložené presvedčujúce dôvody, môže opäť rozhodnúť podľa voľného uváženia, a to za predpokladu, že bude konať v rámci stanovenom v ZFEÚ a vo všeobecných právnych zásadách – najmä zásade o rovnakom zaobchádzaní podľa výkladu v judikatúre Súdneho dvora (48). V tejto súvislosti môže Komisia podľa judikatúry Súdneho dvora vyhlásiť štátnu pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak má pomoc odstrániť vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu (článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ) alebo sleduje dosiahnutie cieľa spoločného záujmu (článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ) (49), je nevyhnutná na dosiahnutie tohto cieľa (50) a neovplyvní nepriaznivo obchodné podmienky v takej miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

| (132) | V tomto prípade Nemecko nepredložilo žiadne argumenty, že by pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. b) alebo písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(132)

V tomto prípade Nemecko nepredložilo žiadne argumenty, že by pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. b) alebo písm. c) ZFEÚ.

| (133) | Komisia uvádza, že vzhľadom na návrh opatrenia pomoci sa výška pomoci odvíja od strát, ktoré príjemca zaznamenal v minulosti. Neexistuje preto žiadna súvislosť medzi výškou pomoci, ktorú podnik dostal, a medzi cieľom schémy pomoci, t. j. odstránením prekážok pri reštrukturalizácii a podpore podnikov v ťažkostiach počas hospodárskej a finančnej krízy. Komisia preto dospela k záveru, že schéma pomoci nie je obmedzená na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jej cieľa. V dôsledku toho narúša hospodársku súťaž na vnútornom trhu do takej miery, že je to v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(133)

Komisia uvádza, že vzhľadom na návrh opatrenia pomoci sa výška pomoci odvíja od strát, ktoré príjemca zaznamenal v minulosti. Neexistuje preto žiadna súvislosť medzi výškou pomoci, ktorú podnik dostal, a medzi cieľom schémy pomoci, t. j. odstránením prekážok pri reštrukturalizácii a podpore podnikov v ťažkostiach počas hospodárskej a finančnej krízy. Komisia preto dospela k záveru, že schéma pomoci nie je obmedzená na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jej cieľa. V dôsledku toho narúša hospodársku súťaž na vnútornom trhu do takej miery, že je to v rozpore so spoločným záujmom.

| (134) | Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie nie je možné vyhlásiť za zlučiteľné priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. b) alebo písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(134)

Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie nie je možné vyhlásiť za zlučiteľné priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. b) alebo písm. c) ZFEÚ.

7.   VYMÁHANIE POMOCI

| (135) | Keďže schéma pomoci nebola notifikovaná, je to neoprávnená pomoc. |
| --- | --- |

(135)

Keďže schéma pomoci nebola notifikovaná, je to neoprávnená pomoc.

| (136) | Na základe ustanovenej praxe prijímania rozhodnutí Komisiou je potrebné každú pomoc, ktorá bola neoprávnene poskytnutá a nie je podľa článku 107 zmluvy zlučiteľná so spoločným trhom vymáhať od príjemcu späť. Túto prax potvrdil článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (51): „v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(136)

Na základe ustanovenej praxe prijímania rozhodnutí Komisiou je potrebné každú pomoc, ktorá bola neoprávnene poskytnutá a nie je podľa článku 107 zmluvy zlučiteľná so spoločným trhom vymáhať od príjemcu späť. Túto prax potvrdil článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (51): „v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (137) | Keďže predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú pomoc, ktorá nie je zlučiteľná so spoločným trhom, musí sa vymôcť, aby sa na trhu opätovne nastolila situácia, aká bola pred poskytnutím pomoci. Vrátenie pomoci sa teda realizuje odo dňa, keď vznikla príjemcovi výhoda, t. j. odo dňa, od ktorého bola pomoc k dispozícii príjemcovi. Až do skutočného vrátenia pomoci plynú z pomoci úroky. |
| --- | --- |

(137)

Keďže predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú pomoc, ktorá nie je zlučiteľná so spoločným trhom, musí sa vymôcť, aby sa na trhu opätovne nastolila situácia, aká bola pred poskytnutím pomoci. Vrátenie pomoci sa teda realizuje odo dňa, keď vznikla príjemcovi výhoda, t. j. odo dňa, od ktorého bola pomoc k dispozícii príjemcovi. Až do skutočného vrátenia pomoci plynú z pomoci úroky.

| (138) | Komisia zastáva názor, že pre stanovenie dňa, od ktorého bola pomoc k dispozícii príjemcovi, je relevantný každoročný dátum splatnosti dane z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(138)

Komisia zastáva názor, že pre stanovenie dňa, od ktorého bola pomoc k dispozícii príjemcovi, je relevantný každoročný dátum splatnosti dane z príjmu právnických osôb.

| (139) | Nemecko musí prijať všetky opatrenia potrebné na vymoženie pomoci od príjemcov. Na stanovenie počtu prípadov, v ktorých sa musí žiadať vrátenie pomoci, musí Nemecko spísať zoznam podnikov, ktoré boli od 1. januára 2008 predmetným opatrením zvýhodnené. V tejto súvislosti Komisia uvádza, že Nemecko prestalo opatrenie uplatňovať 30. apríla 2010. Nemecké spolkové ministerstvo financií nariadilo daňovým orgánom zodpovedným za výber daní, aby ustanovenie o prevode daňových strát (Sanierungsklausel) prestali uplatňovať, kým Komisia neprijme konečné rozhodnutie v tejto veci (52). |
| --- | --- |

(139)

Nemecko musí prijať všetky opatrenia potrebné na vymoženie pomoci od príjemcov. Na stanovenie počtu prípadov, v ktorých sa musí žiadať vrátenie pomoci, musí Nemecko spísať zoznam podnikov, ktoré boli od 1. januára 2008 predmetným opatrením zvýhodnené. V tejto súvislosti Komisia uvádza, že Nemecko prestalo opatrenie uplatňovať 30. apríla 2010. Nemecké spolkové ministerstvo financií nariadilo daňovým orgánom zodpovedným za výber daní, aby ustanovenie o prevode daňových strát (Sanierungsklausel) prestali uplatňovať, kým Komisia neprijme konečné rozhodnutie v tejto veci (52).

| (140) | Štátna pomoc, ktorá sa má vymôcť, sa bude vypočítavať na základe daňových priznaní príslušných podnikov, t. j. príjemcov zvýhodnených podľa § 8c ods. 1a KStG. Výška pomoci sa vypočíta ako rozdiel medzi výškou dane, ktorá by bola zaplatená v prípade neuplatnenia § 8c ods. 1a KStG, a výškou dane, ktorá sa skutočne zaplatila po uplatnení § 8c ods. 1a KStG. |
| --- | --- |

(140)

Štátna pomoc, ktorá sa má vymôcť, sa bude vypočítavať na základe daňových priznaní príslušných podnikov, t. j. príjemcov zvýhodnených podľa § 8c ods. 1a KStG. Výška pomoci sa vypočíta ako rozdiel medzi výškou dane, ktorá by bola zaplatená v prípade neuplatnenia § 8c ods. 1a KStG, a výškou dane, ktorá sa skutočne zaplatila po uplatnení § 8c ods. 1a KStG.

| (141) | Toto platí bez toho, aby bola dotknutá možnosť vyhlásenia pomoci za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca a na základe nemeckej schémy pomoci schválenej Komisiou, ak celková výška takto poskytnutej pomoci nepresiahne ekvivalent hrubého grantu pomoci vo výške 500 000 EUR a ak sú splnené všetky ostatné podmienky uvedené v oddiele 4.2.2 dočasného rámca a v rozhodnutí Komisie, ktorým sa schvaľuje nemecká schéma pomoci na tomto základe, a to najmä podmienka, že sa predmetný podnik 1. júla 2008 nenachádzal v ťažkostiach. Ak celková výška prekročí 500 000 EUR, prevyšujúca suma sa musí vymôcť. |
| --- | --- |

(141)

Toto platí bez toho, aby bola dotknutá možnosť vyhlásenia pomoci za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca a na základe nemeckej schémy pomoci schválenej Komisiou, ak celková výška takto poskytnutej pomoci nepresiahne ekvivalent hrubého grantu pomoci vo výške 500 000 EUR a ak sú splnené všetky ostatné podmienky uvedené v oddiele 4.2.2 dočasného rámca a v rozhodnutí Komisie, ktorým sa schvaľuje nemecká schéma pomoci na tomto základe, a to najmä podmienka, že sa predmetný podnik 1. júla 2008 nenachádzal v ťažkostiach. Ak celková výška prekročí 500 000 EUR, prevyšujúca suma sa musí vymôcť.

| (142) | Komisia upozorňuje Nemecko na skutočnosť, že pomoc sa nemôže pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa pravidiel de minimis
   (53), alebo niektorej schémy pomoci patriacej do pôsobnosti nariadenia o skupinových výnimkách (54), alebo podľa inej schémy schválenej na základe usmernení o regionálnej pomoci alebo rámca o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie (55), pretože všetky tieto texty vylučujú poskytnutie štátnej pomoci podnikom v ťažkostiach (56). Pri všetkých ostatných schválených schémach pomoci musí Nemecko overiť, či rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje schéma pomoci, vylučuje z ich rozsahu pôsobnosti podniky v ťažkostiach. Inak by pomoc mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Nemecko preukáže, že v čase poskytnutia pomoci boli splnené všetky podmienky týchto schém. |
| --- | --- |

(142)

Komisia upozorňuje Nemecko na skutočnosť, že pomoc sa nemôže pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa pravidiel de minimis
   (53), alebo niektorej schémy pomoci patriacej do pôsobnosti nariadenia o skupinových výnimkách (54), alebo podľa inej schémy schválenej na základe usmernení o regionálnej pomoci alebo rámca o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie (55), pretože všetky tieto texty vylučujú poskytnutie štátnej pomoci podnikom v ťažkostiach (56). Pri všetkých ostatných schválených schémach pomoci musí Nemecko overiť, či rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje schéma pomoci, vylučuje z ich rozsahu pôsobnosti podniky v ťažkostiach. Inak by pomoc mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Nemecko preukáže, že v čase poskytnutia pomoci boli splnené všetky podmienky týchto schém.

8.   ZÁVERY

| (143) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG, („Sanierungsklausel“) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a uplatňoval sa protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Schéma nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(143)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG, („Sanierungsklausel“) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a uplatňoval sa protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Schéma nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (144) | Komisia zastáva názor, že Nemecko musí prijať všetky opatrenia nevyhnutné na získanie pomoci poskytnutej na základe ustanovenia o prevode daňových strát od príjemcov späť, |
| --- | --- |

(144)

Komisia zastáva názor, že Nemecko musí prijať všetky opatrenia nevyhnutné na získanie pomoci poskytnutej na základe ustanovenia o prevode daňových strát od príjemcov späť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc poskytnutá na základe § 8c ods. 1a zákona o dani z príjmu právnických osôb, ktorú Nemecko neoprávnene poskytlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy uvedenej v článku 1 je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b podľa výkladu dočasného rámca, ak výška pomoci neprekračuje 500 000 EUR, príjemca nebol 1. júla 2008 podnikom v ťažkostiach a sú splnené všetky ostatné podmienky uvedené v oddiele 4.2.2 dočasného rámca a v rozhodnutí o schválení nemeckej schémy pomoci.

Článok 3

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy uvedenej v článku 1, ktorá v čase poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v ktorejkoľvek schéme schválenej Komisiou na inom právnom základe, ako je všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, usmernenia o regionálnej pomoci, rámec o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie, ktorá nevylučuje podniky v ťažkostiach ako potenciálnych príjemcov, je zlučiteľná s vnútorným trhom až do maximálnej intenzity pomoci uplatniteľnej na tento typ pomoci.

Článok 4

1.   Nemecko zruší schému uvedenú v článku 1.

2.   Nemecko vymôže späť od príjemcov pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom poskytnutú podľa schémy uvedenej v článku 1.

3.   Sumy, ktoré sa majú získať späť, budú úrokované od dátumu, keď boli príjemcom poskytnuté, až do ich skutočného vrátenia.

4.   Úroky sa vypočítajú ako zložený úrok podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (57).

5.   Nemecko zruší každú nevyplatenú platbu pomoci podľa schémy uvedenej v článku 1 s účinnosťou odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 5

1.   Vrátenie pomoci poskytnutej podľa schémy uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.

2.   Nemecko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 6

1.   Nemecko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia poskytne Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc podľa schémy uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich na základe uvedenej schémy dostal; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc podľa schémy uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich na základe uvedenej schémy dostal;

| b) | celkovú sumu (istinu a úroky), ktoré každý príjemca musí vrátiť; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istinu a úroky), ktoré každý príjemca musí vrátiť;

| c) | podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| d) | dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcom bolo prikázané pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

d)

dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcom bolo prikázané pomoc vrátiť.

2.   Nemecko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie Nemecko bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 26. januára 2011

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Obidva súbory ustanovení sú v podstate rovnaké. Na účely tohto rozhodnutia sa tam, kde je to vhodné, pod odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ chápu odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 90, 8.4.2010, s. 8.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Dokument Spolkového snemu č. 16/4841, s 74.

4

(5)  Dokument Spolkového snemu č. 16/4841, s. 76, odvoláva sa na list spolkového ministra financií z 27. marca 2003; BStBl I, s. 240.

5

(6)  Zákon na zlepšenie daňového zohľadnenia nákladov na prevenciu (zákon o znížení zaťaženia občanov v zdravotnom poistení), 16. júna 2009, BGBl. I č. 43, s. 1959.

6

(7)  Reštrukturalizácia je opatrenie na zabránenie alebo odstránenie platobnej neschopnosti alebo nadmernej zadlženosti. Oprávnené sú teda len spoločnosti, ktoré v čase nákupu podielov sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené alebo ktorým platobná neschopnosť, či nadmerné zadlženie hrozí.

7

(8)  Termíny „platobná neschopnosť“, „hroziaca platobná neschopnosť“ a „nadmerné zadlženie“ sú definované v konkurznom poriadku (Insolvenzordnung, ďalej len „InsO“): Platobná neschopnosť (§ 17 InsO): Dlžník sa považuje za platobne neschopného, ak nie je schopný plniť splatné záväzky. Spravidla sa predpokladá, že dlžník je platobne neschopný, ak zastavil platby. Hroziaca platobá neschopnosť (§ 18 InsO): Džníkovi hrozí platobná neschopnosť, ak je pravdepodobné, že nebude schopný plniť existujúce platobné záväzky v deň ich splatnosti. Nadmerná zadlženosť: (§ 19 InsO): Dlžník je nadmerne zadlžený, ak jeho aktíva už nekryjú existujúce záväzky, okrem prípadu, ak je vzhľadom na okolnosti veľmi pravdepodobné, že spoločnosť bude ďalej existovať.

8

Insolvenzordnung

(9)  Zákon o zrýchlení hospodárskeho rastu (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) z 22. decembra 2009 [BGBl I, s. 3950), (§ 2 ods. 3 písm. b)].

9

(10)  Straty pred vznikom daňovej jednotky, porov. § 15 č. 1 KStG..

10

(11)  Oznámenie Komisie – Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

11

(12)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

12

(13)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13).

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

14

(15)  List spolkového ministerstva financií z 30. apríla 2010 adresovaný daňovým orgánom spolkových krajín (zodpovedným za výber daní): http://www.bundesfinanzministerium.de/DE/BMF_Startseite/Aktuelles/BMF_Schreiben/Veroffentlichungen_zu_Steuerarten/koerperschaftsteuer_umwandlungsteuerrecht/009.html.

15

(16)  Nemecko cituje tieto veci: vec C-276/02 Španielsko/Komisia, Zb. 2004, s. I-8091, body 15 a 26, a vec C-256/97 Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), Zb. 1999, s. I-3913, body 22 a 25.

16

Španielsko

omisia

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(17)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov, Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3, body 13 a 14.

17

(18)  Rozsudok z 29. júna 1999 vo veci C-256/97 Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), Zb. 1999, s. I-3913, odôvodnenia 26 až 28.

18

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(19)  Rozsudok Všeobecného súdu z 11. júla 2002 vo veci T-152/99 Hijos de Andrés Molina, S.A. (HAMSA)/Komisia, Zb. 2002, s. II-3049, bod 157.

19

Hijos de Andrés Molina, S.A. (HAMSA)/Komisia

(20)  Rozsudok Súdneho dvora z 22. júna 2006 vo veci C-182/03 a C-217/03 Belgicko/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479, body 86 – 87.

20

Belgicko/Komisia

(21)  Rozsudok Všeobecného súdu zo 17. decembra 2008 vo veci T-196/04 Ryanair/Komisia, Zb. 2008, s. II-3643, body 84 – 85; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-334/99 Nemecko/Komisia, Zb. 2003, s. I-1139, body 133 – 134.

21

Ryanair/Komisia

Nemecko/Komisia

(22)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

22

(23)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

23

(24)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. novembra 2001 vo veci C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Zb. 2001, s. I-8365, bod 41; rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004 vo veci C-308/01 GIL Insurance a iní, Zb. 2004, s. I-4777, bod 68; rozsudok Súdneho dvora z 3. marca 2005 vo veci C-172/03 Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 40; pozri aj Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel o štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov.

24

Adria-Wien Pipeline

GIL Insurance a iní

Heiser

(25)  Vec C 2/09 MoRaKG, podmienky pre kapitálové investície (Ú. v. EÚ L 6, 9.1.2010, s. 32).

25

MoRaKG

(26)  Pozri poznámku pod čiarou č. 18.

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

27

(28)  Rozsudok Všeobecného súdu z 29. septembra 2000 vo veci T-55/99 CETM, Zb. 2000, s. II-3207, bod 53.

28

CETM

(29)  Pozri dokument Spolkového snemu 16/4841, s. 75 a nasl.

29

(30)  Vec C-200/97, závery z 16. júla 1998, body 26 – 32.

30

(31)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. júla 1974 vo veci 173/73 Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 33; rozsudok Súdneho dvora z 17. júna 1999 vo veci C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, bod 33; ako aj vo veci Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, už uvedené v poznámke pod čiarou č. 24, bod 42; vo veci GIL Insurance, už uvedené v poznámke pod čiarou č. 24, bod 72; vo veci Heiser, už uvedené v poznámke pod čiarou č. 24, bod 43; rozsudok Súdneho dvora z 15. decembra 2005 vo veci C-148/04 Unicredito Italiano Zb. 2005, s. I-11137, bod 51; rozsudok Súdneho dvora z 6. septembra 2006 vo veci C-88/03 Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 52.

31

Taliansko/Komisia

Belgicko/Komisia

Adria-Wien Pipeline

Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

GIL Insurance

Heiser

Unicredito Italiano

Portugalsko/Komisia

(32)  Portugalsko/Komisia, už uvedené v poznámke pod čiarou č. 31, bod 81.

32

Portugalsko/Komisia

(33)  Dokument Spolkového snemu 16/4841, s. 30 a nasl.

33

a nasl.

(34)  Dokument Spolkového snemu 16/13429, s. 50 a dokument Spolkového snemu 16/12674, s. 10.

34

(35)  Vec Portugalsko/Komisia, už uvedená v poznámke pod čiarou č. 31, bod 82, ktorý odkazuje na „sociálnu súdržnosť“ a „regionálny rozvoj“ ako na vonkajšie politické ciele.

35

Portugalsko/Komisia

(36)  Vec C 57/02 oslobodenie od dane v prípade prevzatia podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ L 108, 16.4.2004, s. 38).

36

(37)  Vec N 553/04 oslobodenie od dane v prípade prevzatia podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 242, 1.10.2005, s. 5).

37

(38)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

38

(39)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

39

(40)  Rozsudok Súdneho dvora z 28. apríla 1993 vo veci C-364/90 Taliansko/Komisia, Zb. 1993, s. I-2097, bod 20; rozsudok Všeobecného súdu z 15. decembra 1999 vo veci T-132/96 a T-143/96 Freistaat Sachsen (T-132/96) a Volkswagen AG a Volkswagen (T-143/96)/Komisia, Zb. 1999, s. II-3663, bod 140; rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004 vo veci C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 81.

40

Taliansko/Komisia

Freistaat Sachsen

Volkswagen AG a Volkswagen

Komisia

Taliansko/Komisia

(41)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1990 vo veci C-142/87 Belgicko/Komisia, Zb. 1990, s. I-959, bod 56 a rozsudok Súdneho dvora z 11. júla 1996 vo veci C-39/94 Syndicat français de l’Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní, Zb. 1996, s. I-3547, bod 36.

41

Belgicko/Komisia

Syndicat français de l’Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní

(42)  Vec C-313/90 CIRFS a iní/Komisia, Zb. 1993, s. I-1125, bod 36; vec C-311/94 IJssel-Vliet, Zb. 1996, s. I-5023, bod 43; a vec C-351/98 Španielsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-8031, bod 53.

42

CIRFS a iní

IJssel-Vliet

Španielsko

(43)  Oznámenie Komisie – Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1). S účinnosťou od 1. januára 2011 nahradilo toto oznámenie nové znenie (Ú. v. EÚ C 6, 11.1.2011, s. 5). Podľa kapitoly 5 nového znenia sa však pri neoprávnenej pomoci toto nové znenie vzťahuje iba na pomoc pridelenú po 1. januári 2011. Keďže Nemecko pozastavilo uplatňovanie opatrenia, po uvedenom dátume nebola poskytnutá žiadna pomoc.

43

(44)  Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3.

44

(45)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

45

(46)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13).

46

(47)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1).

47

(48)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora z 24. marca 1993 vo veci C-313/90 Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Komisia, Zb. 1993, s. I-1125.

48

Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Komisia

(49)  Rozsudok Všeobecného súdu zo 14. januára 2009 vo veci T-162/06 Kronoply/Komisia, Zb. 2009, s. II-1, najmä body 65, 66, 74, 75.

49

Kronoply/Komisia

(50)  Rozsudok Všeobecného súdu zo 7. júni 2001 vo veci T-187/99 Agrana Zucker und Stärke/Komisia, Zb. 2001, s. II-1587, bod 74; rozsudok Všeobecného súdu zo 14. mája 2002 vo veci T-126/99 Graphischer Maschinenbau/Komisia, Zb. 2002, s. II-2427, body 41 – 43; rozsudok Súdneho dvora z 15. apríla 2008 vo veci C-390/06 Nuova Agricast, Zb. 2008, s. I-2577, body 68 – 69.

50

Agrana Zucker und Stärke/Komisia

Graphischer Maschinenbau/Komisia

Nuova Agricast

(51)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

51

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

52

(53)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis, Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

53

de minimis

(54)  Pozri poznámku pod čiarou č. 44.

54

(55)  Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie, Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1.

55

(56)  Pozri článok 1 ods. 6 písm. c) všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách; bod 9 usmernení o regionálnej pomoci; kapitolu 2.1 (posledný odsek) rámca pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie.

56

(57)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

57

---

| 10.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 235/42

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 8. marca 2011

o štátnej pomoci vo veci C 24/09 (ex N 446/08) – Štátna pomoc pre energeticky náročné podniky, zákon o ekoenergii, Rakúsko

[oznámené pod číslom K(2011) 1363]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/528/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, predovšetkým na článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (1) so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Rakúsko 27. júna 2008 prostredníctvom predbežného oznámenia oznámilo svoj zámer zmeniť platný rakúsky zákon o ekoenergii, ktorý Komisia schválila v súčasnom znení v roku 2006 ako pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom (2). Rakúsko 4. septembra 2008 oznámilo nové znenie zákona o ekoenergii, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia Komisie. |
| --- | --- |

(1)

Rakúsko 27. júna 2008 prostredníctvom predbežného oznámenia oznámilo svoj zámer zmeniť platný rakúsky zákon o ekoenergii, ktorý Komisia schválila v súčasnom znení v roku 2006 ako pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom (2). Rakúsko 4. septembra 2008 oznámilo nové znenie zákona o ekoenergii, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia Komisie.

| (2) | Komisia listom z 28. októbra 2008 požiadala o doplňujúce informácie. Po zaslaní upomienky poslalo Rakúsko listom z 22. decembra 2008 dodatočné informácie. V nadväznosti na stretnutie so zástupcami Rakúska dňa 11. februára 2009 požiadala Komisia listom z 19. februára 2009 o ďalšie informácie, ktoré Rakúsko zaslalo v liste zo 17. marca 2009. Komisia požiadala v liste z 8. mája 2009 o doplňujúce informácie, ktoré Rakúsko zaslalo listami z 9. a 19. júna 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisia listom z 28. októbra 2008 požiadala o doplňujúce informácie. Po zaslaní upomienky poslalo Rakúsko listom z 22. decembra 2008 dodatočné informácie. V nadväznosti na stretnutie so zástupcami Rakúska dňa 11. februára 2009 požiadala Komisia listom z 19. februára 2009 o ďalšie informácie, ktoré Rakúsko zaslalo v liste zo 17. marca 2009. Komisia požiadala v liste z 8. mája 2009 o doplňujúce informácie, ktoré Rakúsko zaslalo listami z 9. a 19. júna 2009.

| (3) | Dňa 9. júla 2008 bola Komisii doručená sťažnosť Spolkovej komory práce Rakúska v súvislosti so zákonom o ekoenergii, ktorá sa týkala opatrenia zákona o ekoenergii v prospech energeticky náročných podnikov. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 9. júla 2008 bola Komisii doručená sťažnosť Spolkovej komory práce Rakúska v súvislosti so zákonom o ekoenergii, ktorá sa týkala opatrenia zákona o ekoenergii v prospech energeticky náročných podnikov.

| (4) | Dňa 22. júla 2009 prijala Komisia tzv. hybridné rozhodnutie, na základe ktorého boli schválené opatrenia v prospech výrobcov ekologickej elektrickej energie. Komisia vyhlásila tieto opatrenia za zlučiteľné s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (ďalej len „usmernenia o pomoci na ochranu životného prostredia“) (3), ale rozhodla o začatí formálneho konania s cieľom preskúmať mechanizmus oslobodenia od povinnosti nákupu v rámci zákona o ekoenergii pre energeticky náročné podniky (4). |
| --- | --- |

(4)

Dňa 22. júla 2009 prijala Komisia tzv. hybridné rozhodnutie, na základe ktorého boli schválené opatrenia v prospech výrobcov ekologickej elektrickej energie. Komisia vyhlásila tieto opatrenia za zlučiteľné s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (ďalej len „usmernenia o pomoci na ochranu životného prostredia“) (3), ale rozhodla o začatí formálneho konania s cieľom preskúmať mechanizmus oslobodenia od povinnosti nákupu v rámci zákona o ekoenergii pre energeticky náročné podniky (4).

| (5) | Komisia listom z 23. júla 2009 informovala Rakúsko o tomto rozhodnutí a vyzvala ho, aby zaslalo všetky informácie potrebné na posúdenie tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(5)

Komisia listom z 23. júla 2009 informovala Rakúsko o tomto rozhodnutí a vyzvala ho, aby zaslalo všetky informácie potrebné na posúdenie tohto opatrenia.

| (6) | Komisia uverejnila svoje rozhodnutie v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5) a vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu. |
| --- | --- |

(6)

Komisia uverejnila svoje rozhodnutie v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5) a vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.

| (7) | Rakúsko listom z 19. augusta 2009 požiadalo o predĺženie lehoty, ktoré Komisia povolila listom z 9. septembra 2009. Rakúsko nakoniec zaslalo svoje pripomienky 8. októbra 2009. |
| --- | --- |

(7)

Rakúsko listom z 19. augusta 2009 požiadalo o predĺženie lehoty, ktoré Komisia povolila listom z 9. septembra 2009. Rakúsko nakoniec zaslalo svoje pripomienky 8. októbra 2009.

| (8) | Spolková komora práce Rakúska zaslala listom zo 7. októbra 2009 pripomienky k opatreniu v prospech energeticky náročných podnikov, ktoré boli Rakúsku predložené s výzvou na zaslanie pripomienok. Rakúsko predložilo svoje pripomienky 23. decembra 2009 a 23. apríla 2010 poskytlo ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(8)

Spolková komora práce Rakúska zaslala listom zo 7. októbra 2009 pripomienky k opatreniu v prospech energeticky náročných podnikov, ktoré boli Rakúsku predložené s výzvou na zaslanie pripomienok. Rakúsko predložilo svoje pripomienky 23. decembra 2009 a 23. apríla 2010 poskytlo ďalšie informácie.

| (9) | Komisia listom z 21. júna 2010 a 19. júla 2010 požiadala Rakúsko o ďalšie informácie, ktoré boli zaslané 13. septembra 2010. Na žiadosť Rakúska sa 9. júla 2010 medzi Komisiou a zástupcami Rakúska uskutočnilo stretnutie. |
| --- | --- |

(9)

Komisia listom z 21. júna 2010 a 19. júla 2010 požiadala Rakúsko o ďalšie informácie, ktoré boli zaslané 13. septembra 2010. Na žiadosť Rakúska sa 9. júla 2010 medzi Komisiou a zástupcami Rakúska uskutočnilo stretnutie.

| (10) | Rakúsko listom z 24. novembra 2010 zdôraznilo význam zákona o ekoenergii pre Rakúsko a požiadalo o rozhodnutie v tejto veci do začiatku decembra 2010. Komisia na tento list odpovedala 7. decembra 2010. Dňa 9. decembra 2010 sa so zástupcami Rakúska uskutočnilo ďalšie stretnutie. |
| --- | --- |

(10)

Rakúsko listom z 24. novembra 2010 zdôraznilo význam zákona o ekoenergii pre Rakúsko a požiadalo o rozhodnutie v tejto veci do začiatku decembra 2010. Komisia na tento list odpovedala 7. decembra 2010. Dňa 9. decembra 2010 sa so zástupcami Rakúska uskutočnilo ďalšie stretnutie.

| (11) | Listom z 30. decembra 2010 odstúpilo Rakúsko od svojich argumentov v prospech opatrenia predložených počas konania a požiadalo Komisiu o schválenie mechanizmu oslobodenia energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu. Komisia odpovedala na tento list 25. januára 2011. |
| --- | --- |

(11)

Listom z 30. decembra 2010 odstúpilo Rakúsko od svojich argumentov v prospech opatrenia predložených počas konania a požiadalo Komisiu o schválenie mechanizmu oslobodenia energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu. Komisia odpovedala na tento list 25. januára 2011.

2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

| (12) | Komisia svojím rozhodnutím z 22. júla 2009 schválila zmenené a doplnené znenie zákona o ekoenergii. Výnimku tvorí len § 22c tohto zákona, ktorý sa týka mechanizmu oslobodenia energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu. Z tohto dôvodu je tento opis obmedzený na tento mechanizmus. |
| --- | --- |

(12)

Komisia svojím rozhodnutím z 22. júla 2009 schválila zmenené a doplnené znenie zákona o ekoenergii. Výnimku tvorí len § 22c tohto zákona, ktorý sa týka mechanizmu oslobodenia energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu. Z tohto dôvodu je tento opis obmedzený na tento mechanizmus.

2.1.   Opis mechanizmu oslobodenia energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu

| (13) | Podľa 3. časti zákona o ekoenergii vydáva Rakúsko jednému alebo viacerým podnikom licenciu na výkon povinnosti zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu. Držiteľ licencie je zodpovedný najmä za nákup ekoenergie od výrobcov za pevnú cenu a jej predaj za pevnú cenu distribútorom elektrickej energie. Distribútori elektrickej energie sú povinní odoberať určité percento svojich celkových dodávok od zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu; toto percento zodpovedá priemernému podielu ekoenergie z celkových zdrojov na výrobu elektrickej energie v Rakúsku. |
| --- | --- |

(13)

Podľa 3. časti zákona o ekoenergii vydáva Rakúsko jednému alebo viacerým podnikom licenciu na výkon povinnosti zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu. Držiteľ licencie je zodpovedný najmä za nákup ekoenergie od výrobcov za pevnú cenu a jej predaj za pevnú cenu distribútorom elektrickej energie. Distribútori elektrickej energie sú povinní odoberať určité percento svojich celkových dodávok od zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu; toto percento zodpovedá priemernému podielu ekoenergie z celkových zdrojov na výrobu elektrickej energie v Rakúsku.

| (14) | Rakúsko v súčasnosti udelilo určenému zúčtovaciemu stredisku – Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (OeMAG) – ako jedinému zúčtovaciemu stredisku licenciu platnú v celej krajine. OeMAG je akciová spoločnosť založená podľa súkromného práva, ktorú preveruje vymenovaný audítor. Spolkové ministerstvo Rakúska pre hospodárstvo a zamestnanosť a rakúsky úrad pre regulovanie energie E-Control GmbH vykonávajú nad OeMAG kontrolný dohľad. Podstatné prvky potrebné na vykonávanie opatrenia v prospech energeticky náročných podnikov (ako sú spôsoby distribúcie energie distribútorom, cena, ktorú platia obchodníci, a príspevok konečných spotrebiteľov) stanovia rakúske úrady vopred prostredníctvom zákona alebo vyhlášky. Spory medzi zúčastnenými podnikmi sa riešia súdnou cestou, nie správnym konaním. |
| --- | --- |

(14)

Rakúsko v súčasnosti udelilo určenému zúčtovaciemu stredisku – Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (OeMAG) – ako jedinému zúčtovaciemu stredisku licenciu platnú v celej krajine. OeMAG je akciová spoločnosť založená podľa súkromného práva, ktorú preveruje vymenovaný audítor. Spolkové ministerstvo Rakúska pre hospodárstvo a zamestnanosť a rakúsky úrad pre regulovanie energie E-Control GmbH vykonávajú nad OeMAG kontrolný dohľad. Podstatné prvky potrebné na vykonávanie opatrenia v prospech energeticky náročných podnikov (ako sú spôsoby distribúcie energie distribútorom, cena, ktorú platia obchodníci, a príspevok konečných spotrebiteľov) stanovia rakúske úrady vopred prostredníctvom zákona alebo vyhlášky. Spory medzi zúčastnenými podnikmi sa riešia súdnou cestou, nie správnym konaním.

| (15) | OeMAG je akciová spoločnosť vo vlastníctve spoločností, medzi ktoré patria prevádzkovatelia prenosových sústav, banky a priemyselné podniky. Kým spoločnosť Verbund-APG vlastní 24,4 % akcií, spoločnosti VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG a Smart Technologies vlastnia každá 12,6 % akcií OeMAG. Spoločnosť Verbund-APG je 100 % dcérska spoločnosť spoločnosti Verbund AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft), ktorej 51 % akcií vlastní Rakúska republika. VKW Netz AG patrí spoločnosti Illwerke AG, ktorej 95,5 % vlastní spolková krajina Vorarlbersko. Spoločnosť TIWAG-Netz AG je vo vlastníctve spoločnosti TIWAG AG, ktorá je zase v 100 % vlastníctve spolkovej krajiny Tirolsko; spoločnosť CISMO GmbH vlastní spoločnosť Oesterreichische Kontrollbank AG, ako aj prevádzkovatelia prenosových sústav a elektrárenské a plynárenské spoločnosti, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) je vo vlastníctve rakúskych bánk, Investkredit Bank AG je prevažne vo vlastníctve národných bánk a Smart Technologies je vo vlastníctve spoločnosti Siemens. Verejne kontrolovaní akcionári tak vlastnia 49,6 % a súkromne kontrolovaní akcionári 50,4 % akcií OeMAG. Komisia nemá nijaké dôkazy o tom, že verejne kontrolovaní akcionári môžu vykonávať kontrolu alebo minimálne spoločnú kontrolu OeMAG. |
| --- | --- |

(15)

OeMAG je akciová spoločnosť vo vlastníctve spoločností, medzi ktoré patria prevádzkovatelia prenosových sústav, banky a priemyselné podniky. Kým spoločnosť Verbund-APG vlastní 24,4 % akcií, spoločnosti VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG a Smart Technologies vlastnia každá 12,6 % akcií OeMAG. Spoločnosť Verbund-APG je 100 % dcérska spoločnosť spoločnosti Verbund AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft), ktorej 51 % akcií vlastní Rakúska republika. VKW Netz AG patrí spoločnosti Illwerke AG, ktorej 95,5 % vlastní spolková krajina Vorarlbersko. Spoločnosť TIWAG-Netz AG je vo vlastníctve spoločnosti TIWAG AG, ktorá je zase v 100 % vlastníctve spolkovej krajiny Tirolsko; spoločnosť CISMO GmbH vlastní spoločnosť Oesterreichische Kontrollbank AG, ako aj prevádzkovatelia prenosových sústav a elektrárenské a plynárenské spoločnosti, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) je vo vlastníctve rakúskych bánk, Investkredit Bank AG je prevažne vo vlastníctve národných bánk a Smart Technologies je vo vlastníctve spoločnosti Siemens. Verejne kontrolovaní akcionári tak vlastnia 49,6 % a súkromne kontrolovaní akcionári 50,4 % akcií OeMAG. Komisia nemá nijaké dôkazy o tom, že verejne kontrolovaní akcionári môžu vykonávať kontrolu alebo minimálne spoločnú kontrolu OeMAG.

| (16) | Na základe mechanizmu uvedeného v § 22c ods. 1 zákona o ekoenergii môžu energeticky náročné podniky svojich dodávateľov požiadať, aby im nedodávali ekoenergiu. Podmienkou je, aby energeticky náročné podniky predložili dôkaz, že:






  a) | majú nárok na náhradu podľa zákona o vrátení spotrebných daní z energií a |
| --- | --- | --- |

(16)

Na základe mechanizmu uvedeného v § 22c ods. 1 zákona o ekoenergii môžu energeticky náročné podniky svojich dodávateľov požiadať, aby im nedodávali ekoenergiu. Podmienkou je, aby energeticky náročné podniky predložili dôkaz, že:

a)

majú nárok na náhradu podľa zákona o vrátení spotrebných daní z energií a

| b) | výdavky na ekoenergiu predstavujú minimálne 0,5 % čistej hodnoty ich výroby. |
| --- | --- |

b)

výdavky na ekoenergiu predstavujú minimálne 0,5 % čistej hodnoty ich výroby.

Túto výnimku udeľuje na základe žiadosti rakúsky úrad pre regulovanie energie Energie-Control GmbH.

| (17) | Ak sa táto výnimka udelí, distribútor má zo zákona zákaz vyberať od týchto energeticky náročných spotrebiteľov dodatočné náklady za ekoenergiu. |
| --- | --- |

(17)

Ak sa táto výnimka udelí, distribútor má zo zákona zákaz vyberať od týchto energeticky náročných spotrebiteľov dodatočné náklady za ekoenergiu.

| (18) | V § 22c ods. 5 zákona o ekoenergii sa v tejto súvislosti uvádza, že „zmluvy medzi distribútormi elektrickej energie a (veľkými) odberateľmi (elektrickej energie) musia obsahovať povinné ustanovenie, že... distribútori nedodávajú ekoenergiu týmto konečným spotrebiteľom... a neprenášajú na nich dodatočné náklady na ekoenergiu. Akékoľvek zmluvné ustanovenia s opačným účinkom sú neplatné“ (6). |
| --- | --- |

(18)

V § 22c ods. 5 zákona o ekoenergii sa v tejto súvislosti uvádza, že „zmluvy medzi distribútormi elektrickej energie a (veľkými) odberateľmi (elektrickej energie) musia obsahovať povinné ustanovenie, že... distribútori nedodávajú ekoenergiu týmto konečným spotrebiteľom... a neprenášajú na nich dodatočné náklady na ekoenergiu. Akékoľvek zmluvné ustanovenia s opačným účinkom sú neplatné“ (6).

| (19) | Ak bola energeticky náročnému podniku povolená výnimka pre povinnosť nákupu, musí podľa § 22c ods. 2 zákona o ekoenergii uhradiť OeMAG kompenzačnú sumu vo výške 0,5 % čistej hodnoty výroby za predchádzajúci kalendárny rok. |
| --- | --- |

(19)

Ak bola energeticky náročnému podniku povolená výnimka pre povinnosť nákupu, musí podľa § 22c ods. 2 zákona o ekoenergii uhradiť OeMAG kompenzačnú sumu vo výške 0,5 % čistej hodnoty výroby za predchádzajúci kalendárny rok.

2.2.   Zhrnutie obsahu rozhodnutia o začatí konania

| (20) | Rakúsko vo svojom oznámení uviedlo, že je potrebné preskúmať mechanizmus oslobodenia bez ohľadu na všeobecnú schému štátnej pomoci v prospech výrobcov ekoenergie, pretože sa vzťahuje len na „súkromnoprávne zmluvné vzťahy“ medzi energeticky náročnými podnikmi a distribútormi elektrickej energie. Rakúsko tvrdilo, že toto oslobodenie nepredstavuje nijakú štátnu pomoc a že aj keby to tak bolo, táto pomoc by bola zlučiteľná podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(20)

Rakúsko vo svojom oznámení uviedlo, že je potrebné preskúmať mechanizmus oslobodenia bez ohľadu na všeobecnú schému štátnej pomoci v prospech výrobcov ekoenergie, pretože sa vzťahuje len na „súkromnoprávne zmluvné vzťahy“ medzi energeticky náročnými podnikmi a distribútormi elektrickej energie. Rakúsko tvrdilo, že toto oslobodenie nepredstavuje nijakú štátnu pomoc a že aj keby to tak bolo, táto pomoc by bola zlučiteľná podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (21) | Komisia však už vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že – pokiaľ ide o otázku existencie pomoci – „výnimku“ pre mechanizmus financovania nemožno posudzovať nezávisle od samotného mechanizmu financovania. Komisia usúdila, že „výnimka“ (oslobodenie) je podľa definície neoddeliteľne spätá s „pravidlom“ a mechanizmus výnimky je neoddeliteľnou súčasťou všeobecnej schémy, preto sa musí posudzovať podľa pravidiel o štátnej pomoci. Podľa právnych predpisov môžu navyše distribútori elektrickej energie, u ktorých tvoria vysoký podiel zákazníkov podniky s udelenou výnimkou, požiadať o oslobodenie od platby zásobovacích taríf, z čoho vyplýva, že táto schéma by pre OeMAG mohla viesť aj k priamym stratám, čo podporuje záver, že ide o štátnu pomoc (7). |
| --- | --- |

(21)

Komisia však už vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že – pokiaľ ide o otázku existencie pomoci – „výnimku“ pre mechanizmus financovania nemožno posudzovať nezávisle od samotného mechanizmu financovania. Komisia usúdila, že „výnimka“ (oslobodenie) je podľa definície neoddeliteľne spätá s „pravidlom“ a mechanizmus výnimky je neoddeliteľnou súčasťou všeobecnej schémy, preto sa musí posudzovať podľa pravidiel o štátnej pomoci. Podľa právnych predpisov môžu navyše distribútori elektrickej energie, u ktorých tvoria vysoký podiel zákazníkov podniky s udelenou výnimkou, požiadať o oslobodenie od platby zásobovacích taríf, z čoho vyplýva, že táto schéma by pre OeMAG mohla viesť aj k priamym stratám, čo podporuje záver, že ide o štátnu pomoc (7).

| (22) | Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti mechanizmu oslobodenia s pravidlami štátnej pomoci. Z týchto dôvodov sa Komisia rozhodla začať v súvislosti s mechanizmom oslobodenia konanie vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(22)

Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti mechanizmu oslobodenia s pravidlami štátnej pomoci. Z týchto dôvodov sa Komisia rozhodla začať v súvislosti s mechanizmom oslobodenia konanie vo veci formálneho zisťovania.

| (23) | Keďže konečné rozhodnutie Komisie ešte nie je k dispozícii, poskytlo Rakúsko výhody mechanizmu výnimky (8) na základe plánovanej možnosti v dočasnom rámci Spoločenstva pre poskytovanie pomoci až do výšky 500 000 EUR na obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2010 (9). Komisia schválila schému: Obmedzená pomoc zlučiteľná so spoločným trhom podľa dočasného rámca Spoločenstva (Schéma Rakúska pre malé podpory) (N 47a/09) (10). Táto schéma sa môže uplatniť na podniky, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, a platí pre všetky hospodárske odvetvia s výnimkou odvetvia rybného hospodárstva a primárnej výroby poľnohospodárskych výrobkov. Na základe tohto opatrenie bola poskytnutá výhoda viac ako 2 000 podnikom. |
| --- | --- |

(23)

Keďže konečné rozhodnutie Komisie ešte nie je k dispozícii, poskytlo Rakúsko výhody mechanizmu výnimky (8) na základe plánovanej možnosti v dočasnom rámci Spoločenstva pre poskytovanie pomoci až do výšky 500 000 EUR na obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2010 (9). Komisia schválila schému: Obmedzená pomoc zlučiteľná so spoločným trhom podľa dočasného rámca Spoločenstva (Schéma Rakúska pre malé podpory) (N 47a/09) (10). Táto schéma sa môže uplatniť na podniky, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, a platí pre všetky hospodárske odvetvia s výnimkou odvetvia rybného hospodárstva a primárnej výroby poľnohospodárskych výrobkov. Na základe tohto opatrenie bola poskytnutá výhoda viac ako 2 000 podnikom.

3.   STANOVISKO RAKÚSKA

| (24) | Tak ako v predbežnom postupe notifikácie a počas notifikácie zastáva Rakúsko aj naďalej názor, že opatrenie v prospech energeticky náročných podnikov nepredstavuje štátnu pomoc, pretože sa netýka nijakých štátnych prostriedkov a nie je selektívne. |
| --- | --- |

(24)

Tak ako v predbežnom postupe notifikácie a počas notifikácie zastáva Rakúsko aj naďalej názor, že opatrenie v prospech energeticky náročných podnikov nepredstavuje štátnu pomoc, pretože sa netýka nijakých štátnych prostriedkov a nie je selektívne.

| (25) | Aj keby mechanizmus oslobodenia predstavoval štátnu pomoc, mohol by sa vyhlásiť za zlučiteľný s jednotným trhom podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, článku 25 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s jednotným trhom podľa článkov 87 a 88 Zmluvy o ES (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (11) a článku 17 smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (12) (ďalej len „smernica o dani z energie“). |
| --- | --- |

(25)

Aj keby mechanizmus oslobodenia predstavoval štátnu pomoc, mohol by sa vyhlásiť za zlučiteľný s jednotným trhom podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, článku 25 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s jednotným trhom podľa článkov 87 a 88 Zmluvy o ES (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (11) a článku 17 smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (12) (ďalej len „smernica o dani z energie“).

3.1.   Štátne prostriedky a zodpovednosť

| (26) | Pokiaľ ide o štátne prostriedky, Rakúsko sa domnieva, že zákon o ekoenergii je podobný nemeckému zákonu o obnoviteľných zdrojoch energie, ktorý podľa Rakúska nezaťažuje štátne prostriedky. Rakúsko v tejto súvislosti poukazuje na rozsudok Súdneho dvora vo veci PreussenElektra (13). |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o štátne prostriedky, Rakúsko sa domnieva, že zákon o ekoenergii je podobný nemeckému zákonu o obnoviteľných zdrojoch energie, ktorý podľa Rakúska nezaťažuje štátne prostriedky. Rakúsko v tejto súvislosti poukazuje na rozsudok Súdneho dvora vo veci PreussenElektra (13).

| (27) | V prípade Rakúska existujú pri mechanizmoch oslobodenia v rámci zákona o ekoenergii a zákona o obnoviteľných zdrojoch energie tieto spoločné znaky:






  a) | V oboch systémoch hradia dodatočné náklady vyplývajúce z garantovanej zásobovacej tarify dodávatelia elektriny, ktorí musia určitý podiel obnoviteľných energií nakupovať za pevnú cenu. |
| --- | --- | --- |

(27)

V prípade Rakúska existujú pri mechanizmoch oslobodenia v rámci zákona o ekoenergii a zákona o obnoviteľných zdrojoch energie tieto spoločné znaky:

a)

V oboch systémoch hradia dodatočné náklady vyplývajúce z garantovanej zásobovacej tarify dodávatelia elektriny, ktorí musia určitý podiel obnoviteľných energií nakupovať za pevnú cenu.

| b) | V oboch systémoch nie sú dodávatelia povinní nakupovať ekoenergiu pre zákazníkov, ktorí sú oslobodení od povinnosti odberu ekoenergie. |
| --- | --- |

b)

V oboch systémoch nie sú dodávatelia povinní nakupovať ekoenergiu pre zákazníkov, ktorí sú oslobodení od povinnosti odberu ekoenergie.

| c) | V oboch systémoch je stanovená požiadavka na nákup ekoenergie od výrobcov pre účastníkov trhu, ktorí nekonajú vo verejnom záujme; títo účastníci trhu sú zo zákona oprávnení previesť dodatočné náklady na dodávateľa elektriny, pričom sú príslušné záväzky týkajúce sa nákupu a cien stanovené zákonom. |
| --- | --- |

c)

V oboch systémoch je stanovená požiadavka na nákup ekoenergie od výrobcov pre účastníkov trhu, ktorí nekonajú vo verejnom záujme; títo účastníci trhu sú zo zákona oprávnení previesť dodatočné náklady na dodávateľa elektriny, pričom sú príslušné záväzky týkajúce sa nákupu a cien stanovené zákonom.

| d) | V oboch systémoch regulačný orgán zisťuje, či nedošlo k nadmernej kompenzácii podnikov, ktoré sú povinné nakupovať ekoenergiu od výrobcov. |
| --- | --- |

d)

V oboch systémoch regulačný orgán zisťuje, či nedošlo k nadmernej kompenzácii podnikov, ktoré sú povinné nakupovať ekoenergiu od výrobcov.

| (28) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania v bodoch 42 až 48 uviedla, prečo a z akého hľadiska je posudzované opatrenie zlučiteľné s opatrením, o ktorom Súdny dvor rozhodol vo veci Essent (14). Rakúsko tento výsledok napadlo z týchto dôvodov:






  a) | OeMAG nie je subjektom určeným štátom na vyberanie poplatkov. Rakúsko v tejto súvislosti znovu poukazuje na Nemecko, kde majú podľa jeho názoru prevádzkovatelia sietí rovnakú úlohu ako OeMAG. |
| --- | --- | --- |

(28)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania v bodoch 42 až 48 uviedla, prečo a z akého hľadiska je posudzované opatrenie zlučiteľné s opatrením, o ktorom Súdny dvor rozhodol vo veci Essent (14). Rakúsko tento výsledok napadlo z týchto dôvodov:

a)

OeMAG nie je subjektom určeným štátom na vyberanie poplatkov. Rakúsko v tejto súvislosti znovu poukazuje na Nemecko, kde majú podľa jeho názoru prevádzkovatelia sietí rovnakú úlohu ako OeMAG.

| b) | OeMAG je súkromný podnik a nepredstavuje verejnoprávnu spoločnosť, ako sú spoločnosti, na ktoré sa vzťahovali rozsudky vo veciach Air France (15) a Salvat Père (16). Rakúsko v tejto súvislosti zdôrazňuje, že štát nemá oprávnenie na vymenovanie členov správnej rady alebo dozornej rady ani právo veta v súvislosti s rozhodnutiami OeMAG alebo právomoci v oblasti dohľadu. Štát takisto nemá oprávnenie prevziať úlohu OeMAG. |
| --- | --- |

b)

OeMAG je súkromný podnik a nepredstavuje verejnoprávnu spoločnosť, ako sú spoločnosti, na ktoré sa vzťahovali rozsudky vo veciach Air France (15) a Salvat Père (16). Rakúsko v tejto súvislosti zdôrazňuje, že štát nemá oprávnenie na vymenovanie členov správnej rady alebo dozornej rady ani právo veta v súvislosti s rozhodnutiami OeMAG alebo právomoci v oblasti dohľadu. Štát takisto nemá oprávnenie prevziať úlohu OeMAG.

| c) | Pri právnych sporoch OeMAG sú príslušné všeobecné súdy. |
| --- | --- |

c)

Pri právnych sporoch OeMAG sú príslušné všeobecné súdy.

| d) | Jediná verejná kontrola, ktorej OeMAG podlieha, je dodatočná kontrola rakúskym dvorom audítorov. |
| --- | --- |

d)

Jediná verejná kontrola, ktorej OeMAG podlieha, je dodatočná kontrola rakúskym dvorom audítorov.

| e) | Zo štátneho rozpočtu sa nehradia prípadné straty OeMAG; úloha štátnych orgánov je obmedzená na stanovenie cien pre nákup a predaj ekoenergie. Štátny rozpočet tak nie je nijako zaťažený, ako to bolo vo veciach Sloman Neptun (17) a Pearle (18). |
| --- | --- |

e)

Zo štátneho rozpočtu sa nehradia prípadné straty OeMAG; úloha štátnych orgánov je obmedzená na stanovenie cien pre nákup a predaj ekoenergie. Štátny rozpočet tak nie je nijako zaťažený, ako to bolo vo veciach Sloman Neptun (17) a Pearle (18).

| f) | Spoločnosť Energie-Control GmbH nemá v súvislosti s udelením výnimky podľa § 22c zákona o ekoenergii nijaký priestor na voľnú úvahu. |
| --- | --- |

f)

Spoločnosť Energie-Control GmbH nemá v súvislosti s udelením výnimky podľa § 22c zákona o ekoenergii nijaký priestor na voľnú úvahu.

| g) | Na celkovú sumu, ktorú zaplatili dodávatelia stredisku OeMAG, sa mechanizmus oslobodenia nevzťahuje. Mení sa len prerozdelenie tejto celkovej sumy medzi rôzne kategórie konečných spotrebiteľov. |
| --- | --- |

g)

Na celkovú sumu, ktorú zaplatili dodávatelia stredisku OeMAG, sa mechanizmus oslobodenia nevzťahuje. Mení sa len prerozdelenie tejto celkovej sumy medzi rôzne kategórie konečných spotrebiteľov.

3.2.   Selektivita

| (29) | Rakúsko uvádza, že výnimka pre energeticky náročné podniky nepredstavuje štátnu pomoc, pretože nie je selektívna. |
| --- | --- |

(29)

Rakúsko uvádza, že výnimka pre energeticky náročné podniky nepredstavuje štátnu pomoc, pretože nie je selektívna.

| (30) | Rakúsko pripomína, že energeticky náročné podniky môžu byť od financovania podpory výrobcov ekoenergie oslobodené len čiastočne. Museli by zaplatiť kompenzačnú sumu vo výške 0,5 % čistej hodnoty svojej výroby priamo stredisku OeMAG, čím by naďalej prispievali k financovaniu podpory výroby ekoenergie. |
| --- | --- |

(30)

Rakúsko pripomína, že energeticky náročné podniky môžu byť od financovania podpory výrobcov ekoenergie oslobodené len čiastočne. Museli by zaplatiť kompenzačnú sumu vo výške 0,5 % čistej hodnoty svojej výroby priamo stredisku OeMAG, čím by naďalej prispievali k financovaniu podpory výroby ekoenergie.

| (31) | Rakúsko tvrdí so zreteľom na vec Adria-Wien Pipeline (19), že toto opatrenie nie je de jure vymedzené na konkrétne hospodárske odvetvia ani de facto selektívne. Aj keby nastal prípad selektivity prima facie, je v každom prípade oprávnený vzhľadom na logiku systému. |
| --- | --- |

(31)

Rakúsko tvrdí so zreteľom na vec Adria-Wien Pipeline (19), že toto opatrenie nie je de jure vymedzené na konkrétne hospodárske odvetvia ani de facto selektívne. Aj keby nastal prípad selektivity prima facie, je v každom prípade oprávnený vzhľadom na logiku systému.

| (32) | Selektivita de jure: Podľa zákona o ekoenergii sa poskytovanie pomoci nevzťahuje výlučne na niektoré hospodárske odvetvia alebo podniky určitej veľkosti ani nie sú stanovené iné selektívne kritériá. Rakúsko podporuje svoj výklad tvrdením, že z judikatúry nevyplýva nijaký náznak, že len stanovením konkrétnej čistej hodnoty ich výroby bude splnený atribút selektivity nevyhnutný pre existenciu štátnej pomoci. Rakúsko ďalej uvádza, že toto opatrenie nepredstavuje nijaké obmedzenia na konkrétne hospodárske odvetvia, ani pokiaľ ide o veľkosť podnikov alebo iné selektívne kritériá, a zdôrazňuje, že toto opatrenie sa na základe časovo vymedzenej schémy vzťahuje na 19 rôznych hospodárskych odvetví a približne 2 300 podnikov. Z tohto dôvodu nie je opatrenie de jure selektívne. |
| --- | --- |

(32)

Selektivita de jure: Podľa zákona o ekoenergii sa poskytovanie pomoci nevzťahuje výlučne na niektoré hospodárske odvetvia alebo podniky určitej veľkosti ani nie sú stanovené iné selektívne kritériá. Rakúsko podporuje svoj výklad tvrdením, že z judikatúry nevyplýva nijaký náznak, že len stanovením konkrétnej čistej hodnoty ich výroby bude splnený atribút selektivity nevyhnutný pre existenciu štátnej pomoci. Rakúsko ďalej uvádza, že toto opatrenie nepredstavuje nijaké obmedzenia na konkrétne hospodárske odvetvia, ani pokiaľ ide o veľkosť podnikov alebo iné selektívne kritériá, a zdôrazňuje, že toto opatrenie sa na základe časovo vymedzenej schémy vzťahuje na 19 rôznych hospodárskych odvetví a približne 2 300 podnikov. Z tohto dôvodu nie je opatrenie de jure selektívne.

| (33) | Selektivita de facto: Podľa Rakúska vysoký počet hospodárskych odvetví a podnikov, ktoré využívajú mechanizmus oslobodenia, a skutočnosť, že toto opatrenie nestanovuje nijaké obmedzenia pre konkrétne hospodárske odvetvia, veľkosť podnikov alebo iné selektívne kritériá, dokazujú, že toto opatrenie je de facto všeobecným opatrením. Toto stanovisko sa môže opierať aj o vec Adria-Wien Pipeline. Rakúsko uvádza, že Súdny dvor v tejto veci preskúmal čiastočné vrátenie prostriedkov za dane z energie podnikom, ktorých dane z energie predstavovali viac ako 0,35 % čistej hodnoty ich výroby. Súdny dvor uviedol: „[...] vnútroštátne opatrenia, ktoré stanovujú čiastočnú úhradu daní z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článkov 92 Zmluvy o ES [...] [súčasný článok 107 ZFEÚ], ak sa poskytne všetkým podnikom v krajine bez ohľadu na predmet ich činnosti“ (20). |
| --- | --- |

(33)

Selektivita de facto: Podľa Rakúska vysoký počet hospodárskych odvetví a podnikov, ktoré využívajú mechanizmus oslobodenia, a skutočnosť, že toto opatrenie nestanovuje nijaké obmedzenia pre konkrétne hospodárske odvetvia, veľkosť podnikov alebo iné selektívne kritériá, dokazujú, že toto opatrenie je de facto všeobecným opatrením. Toto stanovisko sa môže opierať aj o vec Adria-Wien Pipeline. Rakúsko uvádza, že Súdny dvor v tejto veci preskúmal čiastočné vrátenie prostriedkov za dane z energie podnikom, ktorých dane z energie predstavovali viac ako 0,35 % čistej hodnoty ich výroby. Súdny dvor uviedol: „[...] vnútroštátne opatrenia, ktoré stanovujú čiastočnú úhradu daní z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článkov 92 Zmluvy o ES [...] [súčasný článok 107 ZFEÚ], ak sa poskytne všetkým podnikom v krajine bez ohľadu na predmet ich činnosti“ (20).

| (34) | Odôvodnenie na základe logiky systému: Pokiaľ ide o štruktúru mechanizmu refinancovania a výnimky, Rakúsko konštatuje, že rozlišovanie strany financovania bolo stanovené paralelne k ostatným systémom financovania z daní a odvodov. Keďže toto rozlišovanie zohľadňuje udržateľnosť podnikov, zodpovedá logike systému, a nepredstavuje teda pomoc. Podľa Rakúska zastávala Komisia toto stanovisko aj v dvoch predchádzajúcich rozhodnutiach o štátnej pomoci (21). |
| --- | --- |

(34)

Odôvodnenie na základe logiky systému: Pokiaľ ide o štruktúru mechanizmu refinancovania a výnimky, Rakúsko konštatuje, že rozlišovanie strany financovania bolo stanovené paralelne k ostatným systémom financovania z daní a odvodov. Keďže toto rozlišovanie zohľadňuje udržateľnosť podnikov, zodpovedá logike systému, a nepredstavuje teda pomoc. Podľa Rakúska zastávala Komisia toto stanovisko aj v dvoch predchádzajúcich rozhodnutiach o štátnej pomoci (21).

| (35) | Rakúsko ďalej poukazuje na to, že prínos pre životné prostredie na základe zákona o ekoenergii nebol ovplyvnený mechanizmom oslobodenia, keďže objem podpory pre výrobu ekoenergie sa neznížil. Len prostredníctvom zníženia nákladov na životné prostredie pre konkrétne podniky možno vytvoriť udržateľný mechanizmus financovania pre ekoenergiu, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie podpory výroby energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(35)

Rakúsko ďalej poukazuje na to, že prínos pre životné prostredie na základe zákona o ekoenergii nebol ovplyvnený mechanizmom oslobodenia, keďže objem podpory pre výrobu ekoenergie sa neznížil. Len prostredníctvom zníženia nákladov na životné prostredie pre konkrétne podniky možno vytvoriť udržateľný mechanizmus financovania pre ekoenergiu, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie podpory výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

3.3.   Zlučiteľnosť

| (36) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Rakúsko uvádza, že možno vytvoriť súvislosť medzi mechanizmom oslobodenia a kapitolou 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Rakúsko uvádza, že možno vytvoriť súvislosť medzi mechanizmom oslobodenia a kapitolou 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (37) | Kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (body 151 až 159) obsahuje pravidlá pre štátnu pomoc poskytovanú vo forme zníženia environmentálnych daní alebo oslobodenia od nich. Existujú dva druhy hodnotenia: štátna pomoc vo forme zníženia daní alebo oslobodenia od nich v prípade environmentálnych daní, ktoré patria do pôsobnosti práva Spoločenstva, sa považuje za zlučiteľnú s jednotným trhom, keď príjemcovia pomoci odvádzajú Spoločenstvu aspoň minimálnu daňovú sadzbu stanovenú v smernici o dani z energie (22). Ak sa stanoví opatrenie zníženia daní a oslobodenia od dane v prípade environmentálnych daní patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, ktoré presahujú rámec tejto minimálnej daňovej sadzby, alebo zníženia a oslobodenia v prípade environmentálnych daní, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva, musia členské štáty predložiť podrobné údaje týkajúce sa nevyhnutnosti a primeranosti konkrétneho opatrenia. |
| --- | --- |

(37)

Kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (body 151 až 159) obsahuje pravidlá pre štátnu pomoc poskytovanú vo forme zníženia environmentálnych daní alebo oslobodenia od nich. Existujú dva druhy hodnotenia: štátna pomoc vo forme zníženia daní alebo oslobodenia od nich v prípade environmentálnych daní, ktoré patria do pôsobnosti práva Spoločenstva, sa považuje za zlučiteľnú s jednotným trhom, keď príjemcovia pomoci odvádzajú Spoločenstvu aspoň minimálnu daňovú sadzbu stanovenú v smernici o dani z energie (22). Ak sa stanoví opatrenie zníženia daní a oslobodenia od dane v prípade environmentálnych daní patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, ktoré presahujú rámec tejto minimálnej daňovej sadzby, alebo zníženia a oslobodenia v prípade environmentálnych daní, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva, musia členské štáty predložiť podrobné údaje týkajúce sa nevyhnutnosti a primeranosti konkrétneho opatrenia.

| (38) | V tejto súvislosti navrhuje Rakúsko paralelné uplatnenie kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, ktorá sa vzťahuje na opatrenia vo forme zníženia environmentálnych daní alebo oslobodenia od nich. Podľa tvrdenia Rakúska možno toto opatrenia posudzovať najmä so zreteľom na ustanovenia týkajúce sa environmentálnych daní patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva. Na tomto právnom základe možno mechanizmus oslobodenia vyhlásiť za zlučiteľný s jednotným trhom za predpokladu, že dané podniky naďalej platili minimálnu daňovú sadzbu stanovenú smernicou o dani z energie, t. j. 0,5 EUR/MWh, čo sa uskutočnilo aj v tomto prípade. Z toho vyplýva, že ďalšiu výnimku zo systému zásobovacích taríf vo forme čiastočného oslobodenia od platenia sumy na jeho financovanie možno považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom, pretože zostávajúci podiel na financovanie podpory výroby ekoenergie predstavuje aj naďalej doplnenie k minimálnej dani z energie. |
| --- | --- |

(38)

V tejto súvislosti navrhuje Rakúsko paralelné uplatnenie kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, ktorá sa vzťahuje na opatrenia vo forme zníženia environmentálnych daní alebo oslobodenia od nich. Podľa tvrdenia Rakúska možno toto opatrenia posudzovať najmä so zreteľom na ustanovenia týkajúce sa environmentálnych daní patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva. Na tomto právnom základe možno mechanizmus oslobodenia vyhlásiť za zlučiteľný s jednotným trhom za predpokladu, že dané podniky naďalej platili minimálnu daňovú sadzbu stanovenú smernicou o dani z energie, t. j. 0,5 EUR/MWh, čo sa uskutočnilo aj v tomto prípade. Z toho vyplýva, že ďalšiu výnimku zo systému zásobovacích taríf vo forme čiastočného oslobodenia od platenia sumy na jeho financovanie možno považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom, pretože zostávajúci podiel na financovanie podpory výroby ekoenergie predstavuje aj naďalej doplnenie k minimálnej dani z energie.

| (39) | Podľa Rakúska vedie mechanizmus oslobodenia aspoň nepriamo k vyššej úrovni ochrany životného prostredia. V tejto súvislosti je mechanizmus oslobodenia potrebný na to, aby bolo možné celkovo zvýšiť túto sumu, ktorú platia spotrebitelia za ekoenergiu. |
| --- | --- |

(39)

Podľa Rakúska vedie mechanizmus oslobodenia aspoň nepriamo k vyššej úrovni ochrany životného prostredia. V tejto súvislosti je mechanizmus oslobodenia potrebný na to, aby bolo možné celkovo zvýšiť túto sumu, ktorú platia spotrebitelia za ekoenergiu.

| (40) | Rakúsko podporuje toto tvrdenie tým, že porovnáva znenie bodu 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (23). Porovnaním znenia všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách vo viacerých jazykových verziách dospelo Rakúsko k záveru, že článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách je širší ako bod 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia: Kým zníženie environmentálnych daní podľa bodu 152 usmernení sa plne riadilo daňou z energií patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, z článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách možno odvodiť, že zníženie environmentálnych daní – ako je zníženie dane z elektriny podľa smernice o dani z energie – je oslobodené vtedy, keď spĺňa rozsah smernice o dani z energie (smernica 2003/96/ES). Z toho vyplýva, že predpisy stanovené v smernici o dani z energie týkajúce sa zníženia daní sú obsiahnuté v rámci mechanizmu oslobodenia pre energeticky náročné podniky. Logika, hodnotenie a regulačné prvky smernice o dani z energie a predpisy vzťahujúce sa na smernicu o dani z energie, ako je článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, sa preto uplatňujú na navrhovaný mechanizmus oslobodenia. Mechanizmus oslobodenia, ako aj rakúsky systém vyúčtovania spotreby energie tak spĺňajú podmienky smernice o dani z energie a sú preto oprávnené podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, resp. zlučiteľné s jednotným trhom podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (24). |
| --- | --- |

(40)

Rakúsko podporuje toto tvrdenie tým, že porovnáva znenie bodu 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (23). Porovnaním znenia všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách vo viacerých jazykových verziách dospelo Rakúsko k záveru, že článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách je širší ako bod 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia: Kým zníženie environmentálnych daní podľa bodu 152 usmernení sa plne riadilo daňou z energií patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, z článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách možno odvodiť, že zníženie environmentálnych daní – ako je zníženie dane z elektriny podľa smernice o dani z energie – je oslobodené vtedy, keď spĺňa rozsah smernice o dani z energie (smernica 2003/96/ES). Z toho vyplýva, že predpisy stanovené v smernici o dani z energie týkajúce sa zníženia daní sú obsiahnuté v rámci mechanizmu oslobodenia pre energeticky náročné podniky. Logika, hodnotenie a regulačné prvky smernice o dani z energie a predpisy vzťahujúce sa na smernicu o dani z energie, ako je článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, sa preto uplatňujú na navrhovaný mechanizmus oslobodenia. Mechanizmus oslobodenia, ako aj rakúsky systém vyúčtovania spotreby energie tak spĺňajú podmienky smernice o dani z energie a sú preto oprávnené podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, resp. zlučiteľné s jednotným trhom podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (24).

| (41) | Rakúsko v tejto súvislosti pripomína, že členské štáty počas prípravy kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia reagovali kriticky. Ďalej sa Rakúsko odvoláva na Spoločný dokument o revízií usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a smernice o dani z energie zo 7. decembra 2006. (25) V tomto spoločnom dokumente bolo jasne stanovené, že členské štáty potrebujú flexibilitu, aby mohli zavádzať zmysluplné rozlišovanie. K povahe a logike environmentálnych daní a odvodov patrili aj výnimky alebo odlišné sadzby. Členské štáty sa tak vyslovili za širší výklad usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. |
| --- | --- |

(41)

Rakúsko v tejto súvislosti pripomína, že členské štáty počas prípravy kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia reagovali kriticky. Ďalej sa Rakúsko odvoláva na Spoločný dokument o revízií usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a smernice o dani z energie zo 7. decembra 2006. (25) V tomto spoločnom dokumente bolo jasne stanovené, že členské štáty potrebujú flexibilitu, aby mohli zavádzať zmysluplné rozlišovanie. K povahe a logike environmentálnych daní a odvodov patrili aj výnimky alebo odlišné sadzby. Členské štáty sa tak vyslovili za širší výklad usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

| (42) | Rakúsko nakoniec podrobne uviedlo, že v ostatných členských štátoch platia podobné systémy, a zdôraznilo, že zákon o ekoenergii je z veľkej časti porovnateľný s ustanoveniami nemeckého zákona o obnoviteľných zdrojoch energie. Keďže sa rakúske energeticky náročné podniky nachádzajú v hospodárskej súťaži s podnikmi v iných členských štátoch (napr. Nemecko) a v tretích krajinách, je mechanizmus oslobodenia nevyhnutný, aby sa zabránilo znevýhodneniu v rámci medzinárodnej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(42)

Rakúsko nakoniec podrobne uviedlo, že v ostatných členských štátoch platia podobné systémy, a zdôraznilo, že zákon o ekoenergii je z veľkej časti porovnateľný s ustanoveniami nemeckého zákona o obnoviteľných zdrojoch energie. Keďže sa rakúske energeticky náročné podniky nachádzajú v hospodárskej súťaži s podnikmi v iných členských štátoch (napr. Nemecko) a v tretích krajinách, je mechanizmus oslobodenia nevyhnutný, aby sa zabránilo znevýhodneniu v rámci medzinárodnej hospodárskej súťaže.

4.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (43) | Po začatí formálneho zisťovania predložila rakúska Spolková komora práce svoje pripomienky. Spolková komora práce, ktorá má 3,2 milióna členov, zastáva názor, že systém financovania zákona o ekoenergii zahŕňa štátnu pomoc. Takisto nesúhlasí so stanoviskom Rakúska o zlučiteľnosti mechanizmu oslobodenia pre veľkoodberateľov elektrickej energie s pravidlami štátnej pomoci. Spolková komora práce zdôrazňuje, že tento mechanizmus vedie k ďalšej záťaži pre malé a stredné podniky (MSP) a domácnosti, ktoré sú povinné znášať dodatočné náklady na ekoenergiu bez toho, aby boli hlavnými spotrebiteľmi. Táto situácia by viedla k narušeniu hospodárskej súťaže na úkor MSP. |
| --- | --- |

(43)

Po začatí formálneho zisťovania predložila rakúska Spolková komora práce svoje pripomienky. Spolková komora práce, ktorá má 3,2 milióna členov, zastáva názor, že systém financovania zákona o ekoenergii zahŕňa štátnu pomoc. Takisto nesúhlasí so stanoviskom Rakúska o zlučiteľnosti mechanizmu oslobodenia pre veľkoodberateľov elektrickej energie s pravidlami štátnej pomoci. Spolková komora práce zdôrazňuje, že tento mechanizmus vedie k ďalšej záťaži pre malé a stredné podniky (MSP) a domácnosti, ktoré sú povinné znášať dodatočné náklady na ekoenergiu bez toho, aby boli hlavnými spotrebiteľmi. Táto situácia by viedla k narušeniu hospodárskej súťaže na úkor MSP.

| (44) | Spolková komora práce poukazuje vo svojich pripomienkach na rozhodnutie Komisie zo 4. júla 2006 (26), v ktorom Komisia zásobovacie tarify označila za štátnu pomoc. Keďže sa právny rámec pre zásobovacie tarify odvtedy nezmenil, predstavuje systém podpory stanovený v zákone o ekoenergii v znení z roku 2008 aj naďalej štátnu pomoc. Z tohto dôvodu kladie Spolková komora práce otázku, ako môže Rakúsko zastávať iné stanovisko ako stanovisko uvedené v oznámení staršieho znenia zákona o ekoenergii. |
| --- | --- |

(44)

Spolková komora práce poukazuje vo svojich pripomienkach na rozhodnutie Komisie zo 4. júla 2006 (26), v ktorom Komisia zásobovacie tarify označila za štátnu pomoc. Keďže sa právny rámec pre zásobovacie tarify odvtedy nezmenil, predstavuje systém podpory stanovený v zákone o ekoenergii v znení z roku 2008 aj naďalej štátnu pomoc. Z tohto dôvodu kladie Spolková komora práce otázku, ako môže Rakúsko zastávať iné stanovisko ako stanovisko uvedené v oznámení staršieho znenia zákona o ekoenergii.

| (45) | Komora nesúhlasí s názorom Rakúska, že oslobodenie veľkoodberateľov od záväzkov týkajúcich sa nákupu, ako je uvedené v zákone o ekoenergii, možno stavať na rovnakú úroveň s prerozdeľovaním daní z energie. So zreteľom na predchádzajúce rozhodnutie Komisie o schválení prerozdelenia daní z energie by sa Rakúsko neoprávnene snažilo o schválenie mechanizmu oslobodenia pre veľkoodberateľov elektrickej energie. Spolková komora práce však zastáva názor, že tento paralelný postup je neprijateľný. |
| --- | --- |

(45)

Komora nesúhlasí s názorom Rakúska, že oslobodenie veľkoodberateľov od záväzkov týkajúcich sa nákupu, ako je uvedené v zákone o ekoenergii, možno stavať na rovnakú úroveň s prerozdeľovaním daní z energie. So zreteľom na predchádzajúce rozhodnutie Komisie o schválení prerozdelenia daní z energie by sa Rakúsko neoprávnene snažilo o schválenie mechanizmu oslobodenia pre veľkoodberateľov elektrickej energie. Spolková komora práce však zastáva názor, že tento paralelný postup je neprijateľný.

| (46) | Prerozdelenie daní z energie predstavuje daňovú pomoc, ktorou sa má aspoň nepriamo dosiahnuť zlepšenie ochrany životného prostredia, kým oslobodenie energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu nemožno z dôvodu chýbajúcich politických cieľov pre oblasť životného prostredia zaradiť do usmernení na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(46)

Prerozdelenie daní z energie predstavuje daňovú pomoc, ktorou sa má aspoň nepriamo dosiahnuť zlepšenie ochrany životného prostredia, kým oslobodenie energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu nemožno z dôvodu chýbajúcich politických cieľov pre oblasť životného prostredia zaradiť do usmernení na ochranu životného prostredia.

| (47) | Keďže zákon o ekoenergii upravuje najmä oslobodenie veľkoodberateľov od takejto povinnosti nákupu, toto ustanovenie nemožno považovať za oslobodenie od dane alebo zníženie environmentálnej dane v zmysle kapitoly 4 usmernení pre pomoc v oblasti environmentálnej dane. |
| --- | --- |

(47)

Keďže zákon o ekoenergii upravuje najmä oslobodenie veľkoodberateľov od takejto povinnosti nákupu, toto ustanovenie nemožno považovať za oslobodenie od dane alebo zníženie environmentálnej dane v zmysle kapitoly 4 usmernení pre pomoc v oblasti environmentálnej dane.

| (48) | Aj keby sa kapitola 4 mohla uplatňovať analogicky, mechanizmus oslobodenia by nebol zlučiteľný s príslušnými ustanoveniami z týchto dôvodov: nepredpokladá sa obmedzenie tohto opatrenia na 10 rokov. Prípadný nárast výrobných nákladov v príslušných hospodárskych odvetviach (napr. v papierenskom, oceliarskom) možno presunúť na odberateľov, pretože cenová flexibilita je v súčasnej trhovej situácii dosť veľká. Mechanizmus oslobodenia tak nespĺňa podmienky stanovené v bode 158 písm. c) usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(48)

Aj keby sa kapitola 4 mohla uplatňovať analogicky, mechanizmus oslobodenia by nebol zlučiteľný s príslušnými ustanoveniami z týchto dôvodov: nepredpokladá sa obmedzenie tohto opatrenia na 10 rokov. Prípadný nárast výrobných nákladov v príslušných hospodárskych odvetviach (napr. v papierenskom, oceliarskom) možno presunúť na odberateľov, pretože cenová flexibilita je v súčasnej trhovej situácii dosť veľká. Mechanizmus oslobodenia tak nespĺňa podmienky stanovené v bode 158 písm. c) usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (49) | Takéto oslobodenie tiež nie je primerané, pretože energeticky nároční spotrebitelia nemusia odoberať ekoenergiu, takže zavedenie alternatívnej energie za trhové ceny by sa oddiali. MSP a domácnosti by okrem toho museli samy niesť dodatočné náklady na produkciu ekoenergie, hoci spotrebúvajú len málo energie. Nie je tak splnená ani podmienka podľa bodu 159 písm. a) usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(49)

Takéto oslobodenie tiež nie je primerané, pretože energeticky nároční spotrebitelia nemusia odoberať ekoenergiu, takže zavedenie alternatívnej energie za trhové ceny by sa oddiali. MSP a domácnosti by okrem toho museli samy niesť dodatočné náklady na produkciu ekoenergie, hoci spotrebúvajú len málo energie. Nie je tak splnená ani podmienka podľa bodu 159 písm. a) usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (50) | Neexistovali by nijaké dohody v zmysle bodu 159 písm. c) usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, ktorými by sa príslušní veľkoodberatelia energie zaviazali dosiahnuť ciele stanovené zákonom o ekoenergii. Mechanizmus oslobodenia napokon neslúži na to, aby veľkoodberateľov viedol k energetickej účinnosti alebo ekologickejšiemu využívaniu energie, ale práve naopak, odrádza ich od akejkoľvek účasti na dosiahnutí environmentálnych cieľov na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

(50)

Neexistovali by nijaké dohody v zmysle bodu 159 písm. c) usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, ktorými by sa príslušní veľkoodberatelia energie zaviazali dosiahnuť ciele stanovené zákonom o ekoenergii. Mechanizmus oslobodenia napokon neslúži na to, aby veľkoodberateľov viedol k energetickej účinnosti alebo ekologickejšiemu využívaniu energie, ale práve naopak, odrádza ich od akejkoľvek účasti na dosiahnutí environmentálnych cieľov na úrovni EÚ.

| (51) | Podľa Spolkovej komory práce je preto predmetný § 22 zákona o ekoenergii osobitnou prevádzkovou pomocou, ktorá nespadá do usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, pretože pre životné prostredie nepredstavuje nijaký prospech. Vzhľadom na to, že táto pomoc nie je časovo obmedzená ani nemá zostupný charakter, postupne by viedla k narušeniu hospodárskej súťaže, a to najmä na úkor MSP, nemala by byť podľa Spolkovej komory práce schválená. |
| --- | --- |

(51)

Podľa Spolkovej komory práce je preto predmetný § 22 zákona o ekoenergii osobitnou prevádzkovou pomocou, ktorá nespadá do usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, pretože pre životné prostredie nepredstavuje nijaký prospech. Vzhľadom na to, že táto pomoc nie je časovo obmedzená ani nemá zostupný charakter, postupne by viedla k narušeniu hospodárskej súťaže, a to najmä na úkor MSP, nemala by byť podľa Spolkovej komory práce schválená.

5.   POSÚDENIE OPATRENIA O ŠTÁTNEJ POMOCI Z PRÁVNEHO HĽADISKA

| (52) | Komisia preskúmala notifikované opatrenie na základe článku 107 a nasl. ZFEÚ a článku 61 a nasl. Dohody o EHP (27). |
| --- | --- |

(52)

Komisia preskúmala notifikované opatrenie na základe článku 107 a nasl. ZFEÚ a článku 61 a nasl. Dohody o EHP (27).

| (53) | Komisia predovšetkým poukazuje, že uvedený zákon obsahuje dve samostatné opatrenia, ktoré podľa rozhodnutia Komisie z 22. júla 2009 podliehajú skúmaniu z právneho hľadiska o možnom poskytnutí pomoci (28). Zákon o ekoenergii predpokladá na jednej strane pomoc vo forme zásobovacích taríf v prospech výrobcov ekoenergie. Na druhej strane obsahuje zákon o ekoenergii doložku, podľa ktorej môžu byť energeticky náročné podniky – za určitých podmienok – (čiastočne) oslobodené od povinnosti platenia zásobovacích taríf. Komisia vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 povolila zásobovacie tarify v prospech výrobcov ekoenergie ako pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom, ale zároveň vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti mechanizmu oslobodenia s pravidlami štátnej pomoci, a preto v súvislosti s touto časťou zákona o ekoenergii začala formálne zisťovanie. Komisia vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 síce schválila podporu výrobcov ekoenergie ako štátnu pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom, ale nezaujala konečné stanovisko k otázke, či oslobodenie energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu predstavuje štátnu pomoc a či je v takomto prípade mechanizmus oslobodenia v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Tieto otázky boli predmetom formálneho zisťovania, ktoré predchádzalo tomuto záveru. Ako sa vysvetľuje ďalej, je klasifikácia prostriedkov prerozdelených prostredníctvom OeMAG výrobcom ekoenergie ako štátnych prostriedkov v rozhodnutí z 22. júla 2009 dôležitá pre vyčlenenie štátnych prostriedkov v rámci mechanizmu, ktorý oslobodzuje energeticky náročné podniky od povinnosti prispievania. |
| --- | --- |

(53)

Komisia predovšetkým poukazuje, že uvedený zákon obsahuje dve samostatné opatrenia, ktoré podľa rozhodnutia Komisie z 22. júla 2009 podliehajú skúmaniu z právneho hľadiska o možnom poskytnutí pomoci (28). Zákon o ekoenergii predpokladá na jednej strane pomoc vo forme zásobovacích taríf v prospech výrobcov ekoenergie. Na druhej strane obsahuje zákon o ekoenergii doložku, podľa ktorej môžu byť energeticky náročné podniky – za určitých podmienok – (čiastočne) oslobodené od povinnosti platenia zásobovacích taríf. Komisia vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 povolila zásobovacie tarify v prospech výrobcov ekoenergie ako pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom, ale zároveň vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti mechanizmu oslobodenia s pravidlami štátnej pomoci, a preto v súvislosti s touto časťou zákona o ekoenergii začala formálne zisťovanie. Komisia vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 síce schválila podporu výrobcov ekoenergie ako štátnu pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom, ale nezaujala konečné stanovisko k otázke, či oslobodenie energeticky náročných podnikov od povinnosti nákupu predstavuje štátnu pomoc a či je v takomto prípade mechanizmus oslobodenia v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Tieto otázky boli predmetom formálneho zisťovania, ktoré predchádzalo tomuto záveru. Ako sa vysvetľuje ďalej, je klasifikácia prostriedkov prerozdelených prostredníctvom OeMAG výrobcom ekoenergie ako štátnych prostriedkov v rozhodnutí z 22. júla 2009 dôležitá pre vyčlenenie štátnych prostriedkov v rámci mechanizmu, ktorý oslobodzuje energeticky náročné podniky od povinnosti prispievania.

5.1.   Existencia štátnej pomoci

| (54) | Opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak 1. je príjemca pomoci prostredníctvom tohto opatrenia zvýhodnený; 2. je toto opatrenie financované štátom alebo ak je poskytované zo štátnych prostriedkov; 3. toto opatrenie zvýhodňuje určité podniky alebo hospodárske odvetvia a 4. toto opatrenie môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž na jednotnom trhu alebo hrozí jej narušením. |
| --- | --- |

(54)

Opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak 1. je príjemca pomoci prostredníctvom tohto opatrenia zvýhodnený; 2. je toto opatrenie financované štátom alebo ak je poskytované zo štátnych prostriedkov; 3. toto opatrenie zvýhodňuje určité podniky alebo hospodárske odvetvia a 4. toto opatrenie môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž na jednotnom trhu alebo hrozí jej narušením.

5.1.1.   Výhoda

| (55) | Ak údajná výhoda vyplýva z oslobodenia alebo čiastočného oslobodenia od regulačných poplatkov, je potrebné objasniť, či štátne opatrenie v rámci právneho systému zvýhodňuje určité podniky alebo výrobné odvetvia v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré sa vzhľadom na účel predmetného opatrenia de jure a de facto nachádzajú v porovnateľnej situácii. (29) |
| --- | --- |

(55)

Ak údajná výhoda vyplýva z oslobodenia alebo čiastočného oslobodenia od regulačných poplatkov, je potrebné objasniť, či štátne opatrenie v rámci právneho systému zvýhodňuje určité podniky alebo výrobné odvetvia v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré sa vzhľadom na účel predmetného opatrenia de jure a de facto nachádzajú v porovnateľnej situácii. (29)

| (56) | V tomto prípade by sa daným opatrením získali od spotrebiteľov elektrickej energie príjmy na financovanie výroby ekoenergie. Energeticky náročné podniky sú de facto a de jure rovnocenné všetkým ostatným spotrebiteľom elektrickej energie, pretože všetky používajú elektrinu, ktorú získavajú od dodávateľov elektrickej energie, ktorí sú povinní nakupovať ekoenergiu v určitom objeme za zákonne alebo nariadením stanovenú pevnú sadzbu (zúčtovacia cena). V prípade neexistencie mechanizmu oslobodenia platia energeticky náročné podniky dodávateľom energie dodatočné náklady za ekoenergiu, čo sa odrazí na ich výdavkoch za elektrinu. Dodávatelia elektrickej energie takto presúvajú dodatočné náklady vyplývajúce z ich povinnosti nakupovať ekoenergiu od zúčtovacieho strediska. Ostatní spotrebitelia, ktorí sa nachádzajú v rovnakej skutkovej a právnej situácii, pretože všetci nakupujú elektrickú energiu, však túto možnosť nemajú. Z tohto dôvodu poskytuje mechanizmus oslobodenia energeticky náročným podnikom voči všetkým ostatným spotrebiteľom výhodu. |
| --- | --- |

(56)

V tomto prípade by sa daným opatrením získali od spotrebiteľov elektrickej energie príjmy na financovanie výroby ekoenergie. Energeticky náročné podniky sú de facto a de jure rovnocenné všetkým ostatným spotrebiteľom elektrickej energie, pretože všetky používajú elektrinu, ktorú získavajú od dodávateľov elektrickej energie, ktorí sú povinní nakupovať ekoenergiu v určitom objeme za zákonne alebo nariadením stanovenú pevnú sadzbu (zúčtovacia cena). V prípade neexistencie mechanizmu oslobodenia platia energeticky náročné podniky dodávateľom energie dodatočné náklady za ekoenergiu, čo sa odrazí na ich výdavkoch za elektrinu. Dodávatelia elektrickej energie takto presúvajú dodatočné náklady vyplývajúce z ich povinnosti nakupovať ekoenergiu od zúčtovacieho strediska. Ostatní spotrebitelia, ktorí sa nachádzajú v rovnakej skutkovej a právnej situácii, pretože všetci nakupujú elektrickú energiu, však túto možnosť nemajú. Z tohto dôvodu poskytuje mechanizmus oslobodenia energeticky náročným podnikom voči všetkým ostatným spotrebiteľom výhodu.

| (57) | Na základe oslobodenia schváleného úradom E-Control GmbH však majú energeticky náročné podniky právo na nezásobovanie ekoenergiou a dodávatelia elektrickej energie majú v dôsledku svojej povinnosti nakupovať ekoenergiu od zúčtovacieho strediska zo zákona zakázané presúvať vznikajúce náklady na oslobodené podniky. Namiesto toho odvádzajú energeticky náročné podniky 0,5 % čistej hodnoty svojej výroby zúčtovaciemu stredisku. |
| --- | --- |

(57)

Na základe oslobodenia schváleného úradom E-Control GmbH však majú energeticky náročné podniky právo na nezásobovanie ekoenergiou a dodávatelia elektrickej energie majú v dôsledku svojej povinnosti nakupovať ekoenergiu od zúčtovacieho strediska zo zákona zakázané presúvať vznikajúce náklady na oslobodené podniky. Namiesto toho odvádzajú energeticky náročné podniky 0,5 % čistej hodnoty svojej výroby zúčtovaciemu stredisku.

| (58) | Z tohto dôvodu vedie mechanizmus oslobodenia k tomu, že príspevok energeticky náročných podnikov k príjmom zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu sa obmedzuje od určitej výšky. Podľa právnych predpisov sú preto oslobodené od poplatkov, ktoré by museli hradiť za bežných trhových podmienok. Z toho vyplýva, že podniky, ktoré môžu využívať mechanizmus oslobodenia, sú zvýhodnené. |
| --- | --- |

(58)

Z tohto dôvodu vedie mechanizmus oslobodenia k tomu, že príspevok energeticky náročných podnikov k príjmom zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu sa obmedzuje od určitej výšky. Podľa právnych predpisov sú preto oslobodené od poplatkov, ktoré by museli hradiť za bežných trhových podmienok. Z toho vyplýva, že podniky, ktoré môžu využívať mechanizmus oslobodenia, sú zvýhodnené.

| (59) | Podľa informácií, ktoré predložilo Rakúsko, by táto úľava mohla ročne predstavovať až 44 miliónov EUR (30). Toto opatrenie preto pre tieto energeticky náročné podniky predstavuje výhodu. |
| --- | --- |

(59)

Podľa informácií, ktoré predložilo Rakúsko, by táto úľava mohla ročne predstavovať až 44 miliónov EUR (30). Toto opatrenie preto pre tieto energeticky náročné podniky predstavuje výhodu.

5.1.2.   Štátne prostriedky a zodpovednosť

Podľa ustálenej judikatúry možno zvýhodnenie považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ len vtedy, ak sa priamo alebo nepriamo poskytuje zo štátnych prostriedkov a ak využitie týchto prostriedkov možno priradiť štátu (31).

| (60) | Rakúsko v tejto súvislosti predložilo dvojakú argumentáciu. Po prvé, prostriedky, ktoré kontroluje OeMAG, nemožno priradiť štátu. Po druhé – v prípade, že prostriedky kontrolované strediskom OeMAG predsa len možno priradiť štátu – straty príjmov OeMAG podmienené mechanizmom oslobodenia nepredstavujú nijaké straty štátnych prostriedkov, pretože pod referenčnou hodnotou OeMAG (t. j. na úrovni energeticky náročných spotrebiteľov a distribútorov elektrickej energie) nie je stanovená účasť štátu. |
| --- | --- |

(60)

Rakúsko v tejto súvislosti predložilo dvojakú argumentáciu. Po prvé, prostriedky, ktoré kontroluje OeMAG, nemožno priradiť štátu. Po druhé – v prípade, že prostriedky kontrolované strediskom OeMAG predsa len možno priradiť štátu – straty príjmov OeMAG podmienené mechanizmom oslobodenia nepredstavujú nijaké straty štátnych prostriedkov, pretože pod referenčnou hodnotou OeMAG (t. j. na úrovni energeticky náročných spotrebiteľov a distribútorov elektrickej energie) nie je stanovená účasť štátu.

| (61) | Komisia konštatuje, že mechanizmus oslobodenia pre energeticky náročné podniky znižuje príjmy zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu – OeMAG –, pretože dodávatelia elektrickej energie nemusia nakupovať ekoenergiu pre energeticky náročné podniky, ktorým bola výnimka poskytnutá, a priame platby energeticky náročných podnikov stredisku OeMAG sú nižšie ako sumy, ktoré by stredisko OeMAG získalo, keby energeticky náročným podnikom nebola poskytnutá táto výnimka. |
| --- | --- |

(61)

Komisia konštatuje, že mechanizmus oslobodenia pre energeticky náročné podniky znižuje príjmy zúčtovacieho strediska pre ekoenergiu – OeMAG –, pretože dodávatelia elektrickej energie nemusia nakupovať ekoenergiu pre energeticky náročné podniky, ktorým bola výnimka poskytnutá, a priame platby energeticky náročných podnikov stredisku OeMAG sú nižšie ako sumy, ktoré by stredisko OeMAG získalo, keby energeticky náročným podnikom nebola poskytnutá táto výnimka.

| (62) | Komisia musí preto určiť, či prostriedky kontrolované zúčtovacím strediskom pre ekoenergiu – OeMAG – predstavujú na základe zákona o ekoenergii štátne prostriedky. Ak by to tak bolo, hodnotené opatrenie by viedlo k strate štátnych príjmov a muselo by sa financovať zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(62)

Komisia musí preto určiť, či prostriedky kontrolované zúčtovacím strediskom pre ekoenergiu – OeMAG – predstavujú na základe zákona o ekoenergii štátne prostriedky. Ak by to tak bolo, hodnotené opatrenie by viedlo k strate štátnych príjmov a muselo by sa financovať zo štátnych prostriedkov.

| (63) | V prípade Essent (32) bola spoločnosť SEP, ktorej vlastníkmi boli rôzni holandskí výrobcovia elektrickej energie, poverená štátom v rámci hospodárskych služieb všeobecného záujmu vyberať poplatky uložené používateľom elektrickej siete. Podľa právnych predpisov mohla spoločnosť SEP využívať príjmy z týchto poplatkov len na zákonom stanovený účel, t. j. na zaplatenie neuhradených nákladov, ktoré elektrárenským spoločnostiam vznikli v rámci liberalizácie trhu s elektrickou energiou. |
| --- | --- |

(63)

V prípade Essent (32) bola spoločnosť SEP, ktorej vlastníkmi boli rôzni holandskí výrobcovia elektrickej energie, poverená štátom v rámci hospodárskych služieb všeobecného záujmu vyberať poplatky uložené používateľom elektrickej siete. Podľa právnych predpisov mohla spoločnosť SEP využívať príjmy z týchto poplatkov len na zákonom stanovený účel, t. j. na zaplatenie neuhradených nákladov, ktoré elektrárenským spoločnostiam vznikli v rámci liberalizácie trhu s elektrickou energiou.

| (64) | Na základe rozsudku Súdneho dvora predstavujú poplatky vyberané spoločnosťou SEP štátne prostriedky, pretože boli splnené tieto podmienky:






  a) | Tarifný príplatok je poplatok, ktorý sa vyberá od súkromných podnikov na základe aktu orgánu verejnej moci (body 47 a 66 rozsudku). |
| --- | --- | --- |

(64)

Na základe rozsudku Súdneho dvora predstavujú poplatky vyberané spoločnosťou SEP štátne prostriedky, pretože boli splnené tieto podmienky:

a)

Tarifný príplatok je poplatok, ktorý sa vyberá od súkromných podnikov na základe aktu orgánu verejnej moci (body 47 a 66 rozsudku).

| b) | Spoločnosť SEP bola štátom v rámci vykonávania hospodárskych služieb vo verejnom záujme poverená vyberaním tohto poplatku (bod 68). |
| --- | --- |

b)

Spoločnosť SEP bola štátom v rámci vykonávania hospodárskych služieb vo verejnom záujme poverená vyberaním tohto poplatku (bod 68).

| c) | Spoločnosť SEP nemá možnosť využívať príjmy z vyberania týchto poplatkov na iný účel, než je stanovený zákonom, a pri plnení tejto úlohy podlieha prísnej kontrole (bod 69). |
| --- | --- |

c)

Spoločnosť SEP nemá možnosť využívať príjmy z vyberania týchto poplatkov na iný účel, než je stanovený zákonom, a pri plnení tejto úlohy podlieha prísnej kontrole (bod 69).

| (65) | Z tohto rozsudku zreteľne vyplýva, že prípad PreussenElektra nie je porovnateľný, pretože v nemeckom kontexte, ktorý posudzoval Súdny dvor, podľa rozsudku „... podniky neboli poverené štátom spravovať štátne prostriedky, ale mali povinnosť výkupu z vlastných finančných prostriedkov“ (33). Komisia na základe toho vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 poznamenala, že v danom prípade bolo stredisko OeMAG zriadené a licencované rakúskym štátom a na základe štatútu bolo poverené úlohou spravovať prostriedky určené na podporu ekoenergie. Komisia na základe toho dospela k záveru, že súkromný charakter OeMAG nepostačuje na určenie toho, že toto opatrenie nepredstavuje pomoc. Komisia predovšetkým konštatovala, že oznámené opatrenie nie je porovnateľné so systémom PreussenElektra. Kým v rámci PreussenElektra bol obchodný vzťah medzi súkromnými spoločnosťami regulovaný bez zásahu sprostredkovateľského subjektu, stredisko OeMAG bolo na základe rakúskeho zákona o ekoenergii poverené vyberaním a prerozdelením prostriedkov určených na podporu produkcie ekoenergie. |
| --- | --- |

(65)

Z tohto rozsudku zreteľne vyplýva, že prípad PreussenElektra nie je porovnateľný, pretože v nemeckom kontexte, ktorý posudzoval Súdny dvor, podľa rozsudku „... podniky neboli poverené štátom spravovať štátne prostriedky, ale mali povinnosť výkupu z vlastných finančných prostriedkov“ (33). Komisia na základe toho vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 poznamenala, že v danom prípade bolo stredisko OeMAG zriadené a licencované rakúskym štátom a na základe štatútu bolo poverené úlohou spravovať prostriedky určené na podporu ekoenergie. Komisia na základe toho dospela k záveru, že súkromný charakter OeMAG nepostačuje na určenie toho, že toto opatrenie nepredstavuje pomoc. Komisia predovšetkým konštatovala, že oznámené opatrenie nie je porovnateľné so systémom PreussenElektra. Kým v rámci PreussenElektra bol obchodný vzťah medzi súkromnými spoločnosťami regulovaný bez zásahu sprostredkovateľského subjektu, stredisko OeMAG bolo na základe rakúskeho zákona o ekoenergii poverené vyberaním a prerozdelením prostriedkov určených na podporu produkcie ekoenergie.

| (66) | Súdny dvor odlišuje tento prípad aj od vecí Pearle a PreussenElektra. V prípade Pearle nebolo použitie prostriedkov vyberaných profesijnou organizáciou zákonne stanovené, ale bolo súkromnou reklamnou kampaňou. V prípade PreussenElektra použili súkromní distribútori elektrickej energie, ktorí boli povinní nakupovať ekoenergiu za pevnú cenu, svoje vlastné prostriedky a nie príjmy pochádzajúce z poplatkov vyberaných pre štát (body 72 až 74). |
| --- | --- |

(66)

Súdny dvor odlišuje tento prípad aj od vecí Pearle a PreussenElektra. V prípade Pearle nebolo použitie prostriedkov vyberaných profesijnou organizáciou zákonne stanovené, ale bolo súkromnou reklamnou kampaňou. V prípade PreussenElektra použili súkromní distribútori elektrickej energie, ktorí boli povinní nakupovať ekoenergiu za pevnú cenu, svoje vlastné prostriedky a nie príjmy pochádzajúce z poplatkov vyberaných pre štát (body 72 až 74).

| (67) | Komisia musí preto preskúmať, či bolo stredisko OeMAG v tomto prípade podobne ako spoločnosť SEP poverené výberom a spravovaním týchto poplatkov zo strany štátu, alebo či OeMAG podobne ako v prípade PreussenElektra použilo vlastné prostriedky (34). |
| --- | --- |

(67)

Komisia musí preto preskúmať, či bolo stredisko OeMAG v tomto prípade podobne ako spoločnosť SEP poverené výberom a spravovaním týchto poplatkov zo strany štátu, alebo či OeMAG podobne ako v prípade PreussenElektra použilo vlastné prostriedky (34).

| (68) | Existencia poplatkov: Komisia musí v prvom rade stanoviť, či prostriedky vyberané strediskom OeMAG predstavujú poplatky. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že § 10 a § 19 zákona o ekoenergii zaväzujú dodávateľov elektrickej energie k nákupu určitého množstva ekoenergie za cenu presahujúcu trhové ceny; táto cena je tzv. paušálna suma. Podľa § 22b zákona o ekoenergii stanovuje výšku paušálnej sumy každoročne Spolkové ministerstvo pre hospodárstvo a zamestnanosť; § 22b zákona o ekoenergii stanovuje štandardné hodnoty. Z tohto dôvodu predstavuje rozdiel medzi trhovou cenou za elektrickú energiu a paušálnou sumou stanovenou na základe aktu orgánu verejnej moci poplatok za elektrickú energiu. V danom prípade a na rozdiel od prípadu PreussenElektra sa táto suma nevypláca ostatným účastníkom trhu, ktorí sa zaoberajú bežnou obchodnou činnosťou, takže Súdny dvor vychádzal z toho, že v tomto prípade nejde o štátne prostriedky. V uvedenom prípade sa skôr vypláca subjektu, ktorý bol osobitne poverený vyberaním a prerozdeľovaním týchto prostriedkov, a to výhradne na účely verejného záujmu. |
| --- | --- |

(68)

Existencia poplatkov: Komisia musí v prvom rade stanoviť, či prostriedky vyberané strediskom OeMAG predstavujú poplatky. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že § 10 a § 19 zákona o ekoenergii zaväzujú dodávateľov elektrickej energie k nákupu určitého množstva ekoenergie za cenu presahujúcu trhové ceny; táto cena je tzv. paušálna suma. Podľa § 22b zákona o ekoenergii stanovuje výšku paušálnej sumy každoročne Spolkové ministerstvo pre hospodárstvo a zamestnanosť; § 22b zákona o ekoenergii stanovuje štandardné hodnoty. Z tohto dôvodu predstavuje rozdiel medzi trhovou cenou za elektrickú energiu a paušálnou sumou stanovenou na základe aktu orgánu verejnej moci poplatok za elektrickú energiu. V danom prípade a na rozdiel od prípadu PreussenElektra sa táto suma nevypláca ostatným účastníkom trhu, ktorí sa zaoberajú bežnou obchodnou činnosťou, takže Súdny dvor vychádzal z toho, že v tomto prípade nejde o štátne prostriedky. V uvedenom prípade sa skôr vypláca subjektu, ktorý bol osobitne poverený vyberaním a prerozdeľovaním týchto prostriedkov, a to výhradne na účely verejného záujmu.

| (69) | Poverenie súkromného subjektu vyberaním a správou poplatkov: Zákon o ekoenergii stanovuje, že tieto poplatky nesmie vyberať štát, ale právny subjekt, ktorý vlastní licenciu ako zúčtovacie stredisko pre ekoenergiu. OeMAG je v súčasnosti licencované zúčtovacie stredisko pre ekoenergiu v rámci celého územia Rakúska. Táto licencia poveruje OeMAG vykonávaním hospodárskej služby vo všeobecnom záujme, a to vyberať od všetkých dodávateľov elektrickej energie poplatky vo forme paušálnych súm. |
| --- | --- |

(69)

Poverenie súkromného subjektu vyberaním a správou poplatkov: Zákon o ekoenergii stanovuje, že tieto poplatky nesmie vyberať štát, ale právny subjekt, ktorý vlastní licenciu ako zúčtovacie stredisko pre ekoenergiu. OeMAG je v súčasnosti licencované zúčtovacie stredisko pre ekoenergiu v rámci celého územia Rakúska. Táto licencia poveruje OeMAG vykonávaním hospodárskej služby vo všeobecnom záujme, a to vyberať od všetkých dodávateľov elektrickej energie poplatky vo forme paušálnych súm.

| (70) | Dodávatelia elektrickej energie môžu tieto poplatky vo všeobecnosti presunúť na spotrebiteľov a z hospodárskeho hľadiska možno vychádzať z toho, že to spravidla aj robia. Zákon o ekoenergii im však zakazuje presunúť tieto poplatky na energeticky náročné podniky, ktoré sú podľa § 22c zákona o ekoenergii oslobodené od povinnosti nakupovať ekoenergiu. |
| --- | --- |

(70)

Dodávatelia elektrickej energie môžu tieto poplatky vo všeobecnosti presunúť na spotrebiteľov a z hospodárskeho hľadiska možno vychádzať z toho, že to spravidla aj robia. Zákon o ekoenergii im však zakazuje presunúť tieto poplatky na energeticky náročné podniky, ktoré sú podľa § 22c zákona o ekoenergii oslobodené od povinnosti nakupovať ekoenergiu.

| (71) | Komisia dospela k záveru, že stredisko OeMAG bolo štátom v rámci poskytovania hospodárskych služieb všeobecného záujmu poverené vyberaním a správou poplatkov. |
| --- | --- |

(71)

Komisia dospela k záveru, že stredisko OeMAG bolo štátom v rámci poskytovania hospodárskych služieb všeobecného záujmu poverené vyberaním a správou poplatkov.

| (72) | Použitie prostriedkov na účel stanovený zákonom a kontrola prostriedkov: Komisia konštatuje, že OeMAG musí podľa § 23 zákona o ekoenergii spravovať príjmy pochádzajúce z paušálnej sumy na osobitnom bankovom účte. Finančné prostriedky, ktoré obsahuje tento účet, sa môžu používať výlučne na nákup ekoenergie. Stredisko OeMAG musí spolkovému ministrovi pre hospodárstvo a zamestnanosť a rakúskemu dvoru audítorov kedykoľvek poskytnúť prístup k všetkým záznamom týkajúcim sa tohto účtu. Bez ohľadu na vlastnícku štruktúru OeMAG je rakúsky dvor audítorov okrem toho podľa § 15 zákona o ekoenergii povinný vykonávať v OeMAG následné kontroly. |
| --- | --- |

(72)

Použitie prostriedkov na účel stanovený zákonom a kontrola prostriedkov: Komisia konštatuje, že OeMAG musí podľa § 23 zákona o ekoenergii spravovať príjmy pochádzajúce z paušálnej sumy na osobitnom bankovom účte. Finančné prostriedky, ktoré obsahuje tento účet, sa môžu používať výlučne na nákup ekoenergie. Stredisko OeMAG musí spolkovému ministrovi pre hospodárstvo a zamestnanosť a rakúskemu dvoru audítorov kedykoľvek poskytnúť prístup k všetkým záznamom týkajúcim sa tohto účtu. Bez ohľadu na vlastnícku štruktúru OeMAG je rakúsky dvor audítorov okrem toho podľa § 15 zákona o ekoenergii povinný vykonávať v OeMAG následné kontroly.

| (73) | Komisia z toho vyvodzuje, že OeMAG musí tieto prostriedky používať na účel stanovený zákonom a štát vykonáva dôkladnú kontrolu v súvislosti s používaním týchto prostriedkov. |
| --- | --- |

(73)

Komisia z toho vyvodzuje, že OeMAG musí tieto prostriedky používať na účel stanovený zákonom a štát vykonáva dôkladnú kontrolu v súvislosti s používaním týchto prostriedkov.

| (74) | Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že – v súlade s prípadmi Essent a Steinike – prostriedky vyberané a spravované strediskom OeMAG predstavujú štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(74)

Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že – v súlade s prípadmi Essent a Steinike – prostriedky vyberané a spravované strediskom OeMAG predstavujú štátne prostriedky.

| (75) | Rakúsko uviedlo množstvo argumentov, prečo je situácia OeMAG porovnateľná so situáciou v prípade PreussenElektra a nie so situáciou v prípade Essent. Z nasledujúcich odôvodnení je zrejmé, že tieto argumenty pri dôkladnejšom skúmaní neobstoja. |
| --- | --- |

(75)

Rakúsko uviedlo množstvo argumentov, prečo je situácia OeMAG porovnateľná so situáciou v prípade PreussenElektra a nie so situáciou v prípade Essent. Z nasledujúcich odôvodnení je zrejmé, že tieto argumenty pri dôkladnejšom skúmaní neobstoja.

| (76) | Komisia predbežne konštatuje, že Rakúsko porovnávalo zákon o ekoenergii s predchádzajúcim a súčasným nemeckým zákonom o obnoviteľných zdrojoch energie a že citovalo rozsudok Súdneho dvora vo veci PreussenElektra z 13. marca 2001 (35). Toto porovnanie však nie je pre predmetnú otázku relevantné. Komisia v tomto rozhodnutí hodnotí iba navrhované opatrenie a nebude vyhodnocovať nemeckú alebo inú porovnateľnú legislatívu, pretože každý prípad sa musí posudzovať individuálne podľa vlastných okolností. V každom prípade je so zreteľom na predložené argumenty potrebné skonštatovať, že rakúska legislatíva sa výrazne líši od nemeckého zákona, ktorý sa posudzoval v prípade PreussenElektra. V rozsudku PreussenElektra Súdny dvor rozhodol, že len výhody, ktoré poskytuje priamo štát alebo súkromná inštitúcia, ktorú vymenoval alebo zriadil štát, môžu zahŕňať štátne prostriedky. Súdny dvor ďalej rozhodol, že povinnosť súkromných spoločností dodávajúcich elektrickú energiu nakupovať elektrinu nevedie k priamemu alebo nepriamemu prenosu štátnych prostriedkov. Notifikovaný rámec preto nie je totožný s rámcom, ktorý sa posudzoval v rozsudku vo veci PreussenElektra. Komisia v rozhodnutí z 22. júla 2009 konštatovala, že rakúsky systém zahŕňa finančné prostriedky, ktoré možno pripísať štátu. Komisia predovšetkým konštatovala, že rakúsky systém sa od nemeckého systému líši v tom zmysle, že stanovuje sprostredkovateľskú organizáciu vymenovanú štátom (napr. OeMAG) a že štát sleduje a kontroluje vyberanie a prerozdelenie prostriedkov, ktoré spravuje táto organizácia. Komisia okrem toho konštatovala, že rakúsky systém by mohol umožniť aj priame platby stredisku OeMAG zo strany štátu. |
| --- | --- |

(76)

Komisia predbežne konštatuje, že Rakúsko porovnávalo zákon o ekoenergii s predchádzajúcim a súčasným nemeckým zákonom o obnoviteľných zdrojoch energie a že citovalo rozsudok Súdneho dvora vo veci PreussenElektra z 13. marca 2001 (35). Toto porovnanie však nie je pre predmetnú otázku relevantné. Komisia v tomto rozhodnutí hodnotí iba navrhované opatrenie a nebude vyhodnocovať nemeckú alebo inú porovnateľnú legislatívu, pretože každý prípad sa musí posudzovať individuálne podľa vlastných okolností. V každom prípade je so zreteľom na predložené argumenty potrebné skonštatovať, že rakúska legislatíva sa výrazne líši od nemeckého zákona, ktorý sa posudzoval v prípade PreussenElektra. V rozsudku PreussenElektra Súdny dvor rozhodol, že len výhody, ktoré poskytuje priamo štát alebo súkromná inštitúcia, ktorú vymenoval alebo zriadil štát, môžu zahŕňať štátne prostriedky. Súdny dvor ďalej rozhodol, že povinnosť súkromných spoločností dodávajúcich elektrickú energiu nakupovať elektrinu nevedie k priamemu alebo nepriamemu prenosu štátnych prostriedkov. Notifikovaný rámec preto nie je totožný s rámcom, ktorý sa posudzoval v rozsudku vo veci PreussenElektra. Komisia v rozhodnutí z 22. júla 2009 konštatovala, že rakúsky systém zahŕňa finančné prostriedky, ktoré možno pripísať štátu. Komisia predovšetkým konštatovala, že rakúsky systém sa od nemeckého systému líši v tom zmysle, že stanovuje sprostredkovateľskú organizáciu vymenovanú štátom (napr. OeMAG) a že štát sleduje a kontroluje vyberanie a prerozdelenie prostriedkov, ktoré spravuje táto organizácia. Komisia okrem toho konštatovala, že rakúsky systém by mohol umožniť aj priame platby stredisku OeMAG zo strany štátu.

| (77) | V súvislosti s nemeckým zákonom o obnoviteľných zdrojoch energie je potrebné poznamenať, že skutočnosť, že Komisia toto opatrenie doteraz nepreskúmala a preto sa nebude zaoberať detailmi údajnej podobnosti medzi zákonom o ekoenergii a zákonom o obnoviteľných zdrojoch energie, nie je predmetom tohto oznámenia. |
| --- | --- |

(77)

V súvislosti s nemeckým zákonom o obnoviteľných zdrojoch energie je potrebné poznamenať, že skutočnosť, že Komisia toto opatrenie doteraz nepreskúmala a preto sa nebude zaoberať detailmi údajnej podobnosti medzi zákonom o ekoenergii a zákonom o obnoviteľných zdrojoch energie, nie je predmetom tohto oznámenia.

| (78) | Rakúsko ďalej uvádza, že OeMAG je súkromný podnik a nie verejný orgán, ako spoločnosti, na ktoré sa vzťahovali rozsudky vo veciach Air France a Salvat Père. Rakúske orgány môžu vykonávať kontrolu OeMAG len prostredníctvom dodatočného preskúmania účtov a odňatia licencie. |
| --- | --- |

(78)

Rakúsko ďalej uvádza, že OeMAG je súkromný podnik a nie verejný orgán, ako spoločnosti, na ktoré sa vzťahovali rozsudky vo veciach Air France a Salvat Père. Rakúske orgány môžu vykonávať kontrolu OeMAG len prostredníctvom dodatočného preskúmania účtov a odňatia licencie.

| (79) | Komisia v tejto súvislosti s odkazom na prípad Essent poznamenáva, že je irelevantné, či štát poverí vyberaním a správou týchto príjmov z nákupu súkromný alebo verejný subjekt. Z výkladu Súdneho dvora nie je jasné, či je spoločnosť SEP vo verejnom alebo súkromnom vlastníctve, takže to pre posúdenie nie je relevantné. Táto skutočnosť je v súlade s bodom 106 záverov generálneho advokáta Mengozziho vo veci Essent a s rozsudkom Súdneho dvora vo veci Steinike (36). |
| --- | --- |

(79)

Komisia v tejto súvislosti s odkazom na prípad Essent poznamenáva, že je irelevantné, či štát poverí vyberaním a správou týchto príjmov z nákupu súkromný alebo verejný subjekt. Z výkladu Súdneho dvora nie je jasné, či je spoločnosť SEP vo verejnom alebo súkromnom vlastníctve, takže to pre posúdenie nie je relevantné. Táto skutočnosť je v súlade s bodom 106 záverov generálneho advokáta Mengozziho vo veci Essent a s rozsudkom Súdneho dvora vo veci Steinike (36).

| (80) | Skutočnosť, že OeMAG je súkromne riadený podnik, nevylučuje teda existenciu štátnych prostriedkov. Rozhodujúcou otázkou je skôr to, či bolo stredisko OeMAG poverené štátom, aby vyberalo a spravovalo poplatky. |
| --- | --- |

(80)

Skutočnosť, že OeMAG je súkromne riadený podnik, nevylučuje teda existenciu štátnych prostriedkov. Rozhodujúcou otázkou je skôr to, či bolo stredisko OeMAG poverené štátom, aby vyberalo a spravovalo poplatky.

| (81) | Rakúsko ďalej uvádza, že zo štátneho rozpočtu sa nehradia nijaké prípadné straty strediska OeMAG a že úloha štátnych orgánov je obmedzená na stanovenie cien pre nákup a predaj ekoenergie. Štátny rozpočet tak nie je nijako zaťažený, ako to bolo vo veciach Sloman Neptun a Pearle. |
| --- | --- |

(81)

Rakúsko ďalej uvádza, že zo štátneho rozpočtu sa nehradia nijaké prípadné straty strediska OeMAG a že úloha štátnych orgánov je obmedzená na stanovenie cien pre nákup a predaj ekoenergie. Štátny rozpočet tak nie je nijako zaťažený, ako to bolo vo veciach Sloman Neptun a Pearle.

| (82) | Komisia v tejto súvislosti so zreteľom na prípad Essent poukazuje na skutočnosť, že prostriedky, ktoré majú k dispozícii súkromné inštitúcie poverené štátom na vyberanie a správu poplatkov, predstavujú štátne prostriedky. V súvislosti s tým je zníženie výšky poplatku vyberaného od konkrétnych podnikov, ktoré sú tento poplatok povinné hradiť, dostatočné na to, aby pre štát predstavovalo záťaž. |
| --- | --- |

(82)

Komisia v tejto súvislosti so zreteľom na prípad Essent poukazuje na skutočnosť, že prostriedky, ktoré majú k dispozícii súkromné inštitúcie poverené štátom na vyberanie a správu poplatkov, predstavujú štátne prostriedky. V súvislosti s tým je zníženie výšky poplatku vyberaného od konkrétnych podnikov, ktoré sú tento poplatok povinné hradiť, dostatočné na to, aby pre štát predstavovalo záťaž.

| (83) | Pokiaľ ide o argument Rakúska, podľa ktorého spoločnosť Energie-Control GmbH nemá právomoc voľnej úvahy pri udeľovaní výnimky z povinnosti nákupu pre energeticky náročné podniky, Komisia poukazuje na vyjadrenia generálneho advokáta Mengozziho, ktorý v bode 109 svojich záverov vo veci Essent objasnil, že na posúdenie otázky, či konkrétne prostriedky predstavujú štátne prostriedky, je nepodstatné, či subjekt poverený štátom na vyberanie a správu poplatkov disponuje priestorom na voľné uváženie. |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o argument Rakúska, podľa ktorého spoločnosť Energie-Control GmbH nemá právomoc voľnej úvahy pri udeľovaní výnimky z povinnosti nákupu pre energeticky náročné podniky, Komisia poukazuje na vyjadrenia generálneho advokáta Mengozziho, ktorý v bode 109 svojich záverov vo veci Essent objasnil, že na posúdenie otázky, či konkrétne prostriedky predstavujú štátne prostriedky, je nepodstatné, či subjekt poverený štátom na vyberanie a správu poplatkov disponuje priestorom na voľné uváženie.

| (84) | Pokiaľ ide o posledný argument Rakúska, že na celkovú sumu, ktorú dodávatelia elektrickej energie hradia stredisku OeMAG, sa nevzťahuje mechanizmus oslobodenia a že sa mení len prerozdelenie tejto celkovej sumy medzi jednotlivé kategórie spotrebiteľov, poukazuje Komisia na to, že skutočnosť, ktorú predstavuje vyrovnanie štátnych príjmov zvýšením štátnych príjmov z iných zdrojov, je z hľadiska využitia štátnych prostriedkov nepodstatná. Rozhodujúcim faktorom je skôr to, že podnik bol zvýhodnený a že toto zvýhodnenie vedie k stratám v štátnych príjmoch v súvislosti s týmto podnikom. Je samozrejmé, že štát musí na vyrovnanie týchto strát nájsť iné zdroje príjmov. |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o posledný argument Rakúska, že na celkovú sumu, ktorú dodávatelia elektrickej energie hradia stredisku OeMAG, sa nevzťahuje mechanizmus oslobodenia a že sa mení len prerozdelenie tejto celkovej sumy medzi jednotlivé kategórie spotrebiteľov, poukazuje Komisia na to, že skutočnosť, ktorú predstavuje vyrovnanie štátnych príjmov zvýšením štátnych príjmov z iných zdrojov, je z hľadiska využitia štátnych prostriedkov nepodstatná. Rozhodujúcim faktorom je skôr to, že podnik bol zvýhodnený a že toto zvýhodnenie vedie k stratám v štátnych príjmoch v súvislosti s týmto podnikom. Je samozrejmé, že štát musí na vyrovnanie týchto strát nájsť iné zdroje príjmov.

| (85) | Komisia dospela k záveru, že skutková podstata v tomto prípade zodpovedá skutkovej podstate posudzovanej v prípadoch Essent a Steinike; všetky kritériá stanovené v uvedených prípadoch, ktoré sa týkajú existencie štátnych prostriedkov, boli splnené. V dôsledku toho je opatrenie, ktoré sa má posúdiť, financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(85)

Komisia dospela k záveru, že skutková podstata v tomto prípade zodpovedá skutkovej podstate posudzovanej v prípadoch Essent a Steinike; všetky kritériá stanovené v uvedených prípadoch, ktoré sa týkajú existencie štátnych prostriedkov, boli splnené. V dôsledku toho je opatrenie, ktoré sa má posúdiť, financované zo štátnych zdrojov.

| (86) | Použitie prostriedkov kontrolovaných strediskom OeMAG reguluje zákon o ekoenergii. Z tohto dôvodu možno použitie prostriedkov prisúdiť štátu. |
| --- | --- |

(86)

Použitie prostriedkov kontrolovaných strediskom OeMAG reguluje zákon o ekoenergii. Z tohto dôvodu možno použitie prostriedkov prisúdiť štátu.

| (87) | Z uvedeného vyplýva, že v dôsledku mechanizmu oslobodenia dochádza k strate štátnych prostriedkov, čo možno pripísať štátu. |
| --- | --- |

(87)

Z uvedeného vyplýva, že v dôsledku mechanizmu oslobodenia dochádza k strate štátnych prostriedkov, čo možno pripísať štátu.

5.1.3.   Selektivita opatrenia

| (88) | Komisia poukazuje na možnosť, že toto opatrenie sa síce teoreticky javí z hľadiska podniku, ako aj z hľadiska hospodárskych odvetví ako neutrálne, ale v praxi môže byť selektívne. |
| --- | --- |

(88)

Komisia poukazuje na možnosť, že toto opatrenie sa síce teoreticky javí z hľadiska podniku, ako aj z hľadiska hospodárskych odvetví ako neutrálne, ale v praxi môže byť selektívne.

| (89) | Rakúsko tvrdí, že mechanizmus oslobodenia nepredstavuje štátnu pomoc, pretože nie je selektívny, ale predstavuje skôr všeobecné opatrenie, ktoré je dostupné všetkým podnikom a hospodárskym odvetviam. Rakúsko po prvé tvrdí, že hranica 0,5 % uvedená v notifikovanej schéme nezahŕňa nijaké obmedzenia pre konkrétne výrobné odvetvia, veľkosť podniku alebo iné selektívne kritériá (37). Po druhé Rakúsko konštatuje, že toto opatrenie sa de facto vzťahuje na 2 300 podnikov z 19 rôznych hospodárskych odvetví, čo poukazuje na to, že toto opatrenie je v skutočnosti k dispozícii všetkým podnikom a hospodárskym odvetviam. |
| --- | --- |

(89)

Rakúsko tvrdí, že mechanizmus oslobodenia nepredstavuje štátnu pomoc, pretože nie je selektívny, ale predstavuje skôr všeobecné opatrenie, ktoré je dostupné všetkým podnikom a hospodárskym odvetviam. Rakúsko po prvé tvrdí, že hranica 0,5 % uvedená v notifikovanej schéme nezahŕňa nijaké obmedzenia pre konkrétne výrobné odvetvia, veľkosť podniku alebo iné selektívne kritériá (37). Po druhé Rakúsko konštatuje, že toto opatrenie sa de facto vzťahuje na 2 300 podnikov z 19 rôznych hospodárskych odvetví, čo poukazuje na to, že toto opatrenie je v skutočnosti k dispozícii všetkým podnikom a hospodárskym odvetviam.

| (90) | Opatrenie je selektívne vtedy, keď zvýhodňuje len konkrétne podniky alebo výrobné odvetvia. Naproti tomu nie je selektívne, keď platí pre všetky podniky v krajine bez ohľadu na predmet ich činnosti. |
| --- | --- |

(90)

Opatrenie je selektívne vtedy, keď zvýhodňuje len konkrétne podniky alebo výrobné odvetvia. Naproti tomu nie je selektívne, keď platí pre všetky podniky v krajine bez ohľadu na predmet ich činnosti.

| (91) | Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, Komisia konštatuje, že hranica 0,5 % nie je postačujúca na označenie notifikovanej schémy ako všeobecného opatrenia. Komisia naproti tomu konštatuje, že v dôsledku tejto hranice nemôžu z notifikovaného opatrenia profitovať všetky podniky v krajine. |
| --- | --- |

(91)

Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, Komisia konštatuje, že hranica 0,5 % nie je postačujúca na označenie notifikovanej schémy ako všeobecného opatrenia. Komisia naproti tomu konštatuje, že v dôsledku tejto hranice nemôžu z notifikovaného opatrenia profitovať všetky podniky v krajine.

| (92) | Rakúsko tvrdí, že notifikované opatrenie je vyhradené podnikom, ktorých náklady sa v dôsledku ich príspevku na podporu ekoenergie zvýšili o viac ako 0,5 % čistej hodnoty ich výroby. Komisia konštatuje, že tieto podmienky definície energeticky náročných výrobných odvetví podľa článku 17 ods. 1 písm. a) smernice o dani z energie sa takmer zhodujú (38). Rakúsko však tvrdí, že táto hranica 0,5 % nepostačuje na to, aby sa mohlo notifikované opatrenie označiť za selektívne. Toto stanovisko podľa tvrdenia Rakúska podporuje rozsudok Súdneho dvora vo veci Adria-Wien. V tomto rozsudku posúdil Súdny dvor (čiastočné) vrátenie dane z energie poskytnuté podnikom, ktorých daň z energie presahovala 0,35 % ich čistej hodnoty výroby. Súdny dvor dospel k týmto záverom: „[...] vnútroštátne opatrenia, ktoré stanovujú čiastočnú úhradu daní z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 92 Zmluvy o ES [súčasný článok 107 ZFEÚ], ak sa poskytnú všetkým podnikom v krajine bez ohľadu na predmet ich činnosti“ (39). |
| --- | --- |

(92)

Rakúsko tvrdí, že notifikované opatrenie je vyhradené podnikom, ktorých náklady sa v dôsledku ich príspevku na podporu ekoenergie zvýšili o viac ako 0,5 % čistej hodnoty ich výroby. Komisia konštatuje, že tieto podmienky definície energeticky náročných výrobných odvetví podľa článku 17 ods. 1 písm. a) smernice o dani z energie sa takmer zhodujú (38). Rakúsko však tvrdí, že táto hranica 0,5 % nepostačuje na to, aby sa mohlo notifikované opatrenie označiť za selektívne. Toto stanovisko podľa tvrdenia Rakúska podporuje rozsudok Súdneho dvora vo veci Adria-Wien. V tomto rozsudku posúdil Súdny dvor (čiastočné) vrátenie dane z energie poskytnuté podnikom, ktorých daň z energie presahovala 0,35 % ich čistej hodnoty výroby. Súdny dvor dospel k týmto záverom: „[...] vnútroštátne opatrenia, ktoré stanovujú čiastočnú úhradu daní z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 92 Zmluvy o ES [súčasný článok 107 ZFEÚ], ak sa poskytnú všetkým podnikom v krajine bez ohľadu na predmet ich činnosti“ (39).

| (93) | Komisia sa však domnieva, že tento rozsudok nevylučuje stanovenie selektívnosti so zreteľom na hranicu 0,5 % v tomto prípade. Komisia konštatuje, že v prípade tohto rozsudku ide o prejudiciálne rozhodnutie vydané na žiadosť rakúskeho súdneho dvora, v ktorom sa posudzoval súčasný režim vrátenia daní z energie. Rakúsky súdny dvor predložil dve otázky. Po prvé zisťoval, či vrátenie daní v rámci existujúcej schémy možno považovať za selektívne, keďže sa poskytuje výlučne podnikom vyrábajúcim hmotný majetok. Po druhé predložil (hypotetickú) otázku, ako by Súdny dvor posúdil vrátenie daní, ktoré sa neobmedzuje na podniky zamerané na výrobu hmotného majetku, ale poskytuje sa všetkým podnikom bez ohľadu na predmet ich činnosti. |
| --- | --- |

(93)

Komisia sa však domnieva, že tento rozsudok nevylučuje stanovenie selektívnosti so zreteľom na hranicu 0,5 % v tomto prípade. Komisia konštatuje, že v prípade tohto rozsudku ide o prejudiciálne rozhodnutie vydané na žiadosť rakúskeho súdneho dvora, v ktorom sa posudzoval súčasný režim vrátenia daní z energie. Rakúsky súdny dvor predložil dve otázky. Po prvé zisťoval, či vrátenie daní v rámci existujúcej schémy možno považovať za selektívne, keďže sa poskytuje výlučne podnikom vyrábajúcim hmotný majetok. Po druhé predložil (hypotetickú) otázku, ako by Súdny dvor posúdil vrátenie daní, ktoré sa neobmedzuje na podniky zamerané na výrobu hmotného majetku, ale poskytuje sa všetkým podnikom bez ohľadu na predmet ich činnosti.

| (94) | Pokiaľ ide o prvú otázku, Súdny dvor konštatoval, že opatrenie je selektívne z dôvodu obmedzenia vrátenia daní podnikom vyrábajúcim hmotný majetok. Vzhľadom na hypotetický charakter druhej otázky, ako by Súdny posúdil vrátenie daní platné pre všetky hospodárske odvetvia, Súdny dvor odpovedal veľmi všeobecne. Konštatoval, že opatrenie je selektívne, keď zvýhodňuje konkrétne podniky alebo výrobné odvetvia, a neselektívne, keď sa poskytuje všetkým podnikom v krajine bez rozdielu (40). Súdny dvor nakoniec dospel k záveru, že vnútroštátne opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc „... ak sa poskytujú všetkým spoločnostiam v tuzemsku nezávisle od predmetu ich činnosti“ (41). Súdny dvor však neuviedol, či sa opatrenie, ktoré podlieha hranici 0,35 %, podľa jeho názoru skutočne vzťahuje na všetky podniky. Túto skutočnosť konštatoval aj generálny advokát Jacobs vo svojich návrhoch k nadväzujúcemu rozsudku Súdneho dvora: „... Súdny dvor v rozsudku vo veci Adria-Wien nepreskúmal vplyv hranice 0,35 %“ (42). Súdny dvor nemusel posúdiť, či bol samotný mechanizmus oslobodenia (t. j. bez obmedzenia na podniky, ktoré vyrábajú prevažne hmotný majetok) de facto selektívny. Súdny dvor preto nevylúčil, že hranica 0,35 % by bola selektívna, keby viedla k tomu, že by toto opatrenie de facto neplatilo pre všetky podniky v krajine. |
| --- | --- |

(94)

Pokiaľ ide o prvú otázku, Súdny dvor konštatoval, že opatrenie je selektívne z dôvodu obmedzenia vrátenia daní podnikom vyrábajúcim hmotný majetok. Vzhľadom na hypotetický charakter druhej otázky, ako by Súdny posúdil vrátenie daní platné pre všetky hospodárske odvetvia, Súdny dvor odpovedal veľmi všeobecne. Konštatoval, že opatrenie je selektívne, keď zvýhodňuje konkrétne podniky alebo výrobné odvetvia, a neselektívne, keď sa poskytuje všetkým podnikom v krajine bez rozdielu (40). Súdny dvor nakoniec dospel k záveru, že vnútroštátne opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc „... ak sa poskytujú všetkým spoločnostiam v tuzemsku nezávisle od predmetu ich činnosti“ (41). Súdny dvor však neuviedol, či sa opatrenie, ktoré podlieha hranici 0,35 %, podľa jeho názoru skutočne vzťahuje na všetky podniky. Túto skutočnosť konštatoval aj generálny advokát Jacobs vo svojich návrhoch k nadväzujúcemu rozsudku Súdneho dvora: „... Súdny dvor v rozsudku vo veci Adria-Wien nepreskúmal vplyv hranice 0,35 %“ (42). Súdny dvor nemusel posúdiť, či bol samotný mechanizmus oslobodenia (t. j. bez obmedzenia na podniky, ktoré vyrábajú prevažne hmotný majetok) de facto selektívny. Súdny dvor preto nevylúčil, že hranica 0,35 % by bola selektívna, keby viedla k tomu, že by toto opatrenie de facto neplatilo pre všetky podniky v krajine.

| (95) | Komisia naproti tomu zastáva názor, že Súdny dvor poskytol isté dôvody domnievať sa, že podobná hranica by mohla byť selektívna, aj keby toto opatrenie prípadne platilo pre rad rôznych hospodárskych odvetví. Súdny dvor vo svojej odpovedi na druhú otázku predovšetkým konštatoval, že štátne opatrenie nemožno považovať za všeobecné hospodársko-politické opatrenie ani z dôvodu počtu zvýhodnených podnikov, ani z dôvodu rozmanitosti a významu hospodárskych odvetví, do ktorých tieto podniky patria (43). Komisia ďalej konštatuje, že veľké množstvo opatrení, ktoré sa netýkajú osobitného sektora, možno podľa judikatúry Súdneho dvora považovať za selektívne, keď sa – de facto – neposkytujú všetkým podnikom v krajine (44). Z uvedeného vyplýva, že aj opatrenia, ktoré sa poskytujú všetkým hospodárskym odvetviam, možno považovať za selektívne z toho dôvodu, že sa de facto neposkytujú všetkým podnikom v danej krajine. |
| --- | --- |

(95)

Komisia naproti tomu zastáva názor, že Súdny dvor poskytol isté dôvody domnievať sa, že podobná hranica by mohla byť selektívna, aj keby toto opatrenie prípadne platilo pre rad rôznych hospodárskych odvetví. Súdny dvor vo svojej odpovedi na druhú otázku predovšetkým konštatoval, že štátne opatrenie nemožno považovať za všeobecné hospodársko-politické opatrenie ani z dôvodu počtu zvýhodnených podnikov, ani z dôvodu rozmanitosti a významu hospodárskych odvetví, do ktorých tieto podniky patria (43). Komisia ďalej konštatuje, že veľké množstvo opatrení, ktoré sa netýkajú osobitného sektora, možno podľa judikatúry Súdneho dvora považovať za selektívne, keď sa – de facto – neposkytujú všetkým podnikom v krajine (44). Z uvedeného vyplýva, že aj opatrenia, ktoré sa poskytujú všetkým hospodárskym odvetviam, možno považovať za selektívne z toho dôvodu, že sa de facto neposkytujú všetkým podnikom v danej krajine.

| (96) | Toto stanovisko bolo vyjadrené aj v rozhodnutí Komisie o náhrade dane z energie v Rakúsku (45). Rakúsko v nadväznosti na uvedený rozsudok Súdneho dvora rozšírilo toto opatrenie tak, že náhradu dane z energie mohli využívať podniky zo všetkých hospodárskych odvetví. Komisia však vo svojom hodnotení zmenenej a doplnenej schémy považovala toto opatrenie tak ako predtým za selektívne, pretože aj keď vrátenie daní platí formálne pre všetky podniky, de facto ho môžu využívať len podniky, ktoré v porovnaní so svojou čistou hodnotou výroby vykazujú vysokú spotrebu energie (46). Komisia dospela k záveru, že pri náhrade dane ide o protiprávnu (t. j. neohlásenú) štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s jednotným trhom. (47) |
| --- | --- |

(96)

Toto stanovisko bolo vyjadrené aj v rozhodnutí Komisie o náhrade dane z energie v Rakúsku (45). Rakúsko v nadväznosti na uvedený rozsudok Súdneho dvora rozšírilo toto opatrenie tak, že náhradu dane z energie mohli využívať podniky zo všetkých hospodárskych odvetví. Komisia však vo svojom hodnotení zmenenej a doplnenej schémy považovala toto opatrenie tak ako predtým za selektívne, pretože aj keď vrátenie daní platí formálne pre všetky podniky, de facto ho môžu využívať len podniky, ktoré v porovnaní so svojou čistou hodnotou výroby vykazujú vysokú spotrebu energie (46). Komisia dospela k záveru, že pri náhrade dane ide o protiprávnu (t. j. neohlásenú) štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s jednotným trhom. (47)

| (97) | Dôsledky rozhodnutia Komisie viedli neskôr k tomu, že rakúsky správny súd požiadal Súdny dvor o vydanie prejudiciálneho rozhodnutia (48). Otázky, ktoré predložil rakúsky správny súd sa týkali rozsahu platnosti protiprávnosti náhrady dane, a Súdny dvor nepodrobil aspekt selektívnosti opätovnému hodnoteniu. Tento aspekt bol naproti tomu predmetom pripomienok generálneho advokáta. Generálny advokát vo svojich návrhoch konštatoval: „... ako uvádza Komisia, priznanie práva na vrátenie len podnikom poskytujúcim služby (popri výrobných podnikoch) nevylúčených z okruhu oprávnených subjektov na základe uplatnenia hranice 0,35 % by len jednoducho rozšírilo tento okruh príjemcov pomoci. Nezbavovalo by však túto pomoc jej charakteru ako takého, keďže kritérium selektívnosti by aj naďalej zostalo zachované“ (49). Generálny advokát ďalej konštatoval: „Argumentácia Komisie uvedená v jej rozhodnutí z roku 2004, pokiaľ ide o selektívny charakter hranice 0,35 % obsiahnutej v novelizovanej schéme, je dostatočne presvedčivá...“ (50). |
| --- | --- |

(97)

Dôsledky rozhodnutia Komisie viedli neskôr k tomu, že rakúsky správny súd požiadal Súdny dvor o vydanie prejudiciálneho rozhodnutia (48). Otázky, ktoré predložil rakúsky správny súd sa týkali rozsahu platnosti protiprávnosti náhrady dane, a Súdny dvor nepodrobil aspekt selektívnosti opätovnému hodnoteniu. Tento aspekt bol naproti tomu predmetom pripomienok generálneho advokáta. Generálny advokát vo svojich návrhoch konštatoval: „... ako uvádza Komisia, priznanie práva na vrátenie len podnikom poskytujúcim služby (popri výrobných podnikoch) nevylúčených z okruhu oprávnených subjektov na základe uplatnenia hranice 0,35 % by len jednoducho rozšírilo tento okruh príjemcov pomoci. Nezbavovalo by však túto pomoc jej charakteru ako takého, keďže kritérium selektívnosti by aj naďalej zostalo zachované“ (49). Generálny advokát ďalej konštatoval: „Argumentácia Komisie uvedená v jej rozhodnutí z roku 2004, pokiaľ ide o selektívny charakter hranice 0,35 % obsiahnutej v novelizovanej schéme, je dostatočne presvedčivá...“ (50).

| (98) | Komisia preto dospela k záveru, že hranica 0,5 % je v danom prípade selektívnym kritériom, ktorým sa uplatnenie notifikovaného opatrenia vymedzuje na energeticky náročné podniky, kým na energeticky nenáročné podniky sa toto opatrenie nevzťahuje. Bez ohľadu na počet hospodárskych odvetví, ktorým opatrenie poskytuje výhody, vedie samotná táto hranica k tomu, že notifikované opatrenie nie je prínosom pre všetky podniky v krajine. V dôsledku existencie tejto hranice je notifikované opatrenie selektívne. |
| --- | --- |

(98)

Komisia preto dospela k záveru, že hranica 0,5 % je v danom prípade selektívnym kritériom, ktorým sa uplatnenie notifikovaného opatrenia vymedzuje na energeticky náročné podniky, kým na energeticky nenáročné podniky sa toto opatrenie nevzťahuje. Bez ohľadu na počet hospodárskych odvetví, ktorým opatrenie poskytuje výhody, vedie samotná táto hranica k tomu, že notifikované opatrenie nie je prínosom pre všetky podniky v krajine. V dôsledku existencie tejto hranice je notifikované opatrenie selektívne.

| (99) | Komisia tiež konštatuje, že mechanizmus oslobodenia podliehajúci skúmaniu môžu využiť iba tie podniky, ktorým sa vracajú dane podľa rakúskeho zákona o náhrade dane z energií, ktorý bol predmetom rozhodnutia Komisie o štátnej pomoci vo veci C-33/2003. Tvrdenie Komisie v tomto rozhodnutí platí aj v danom prípade. |
| --- | --- |

(99)

Komisia tiež konštatuje, že mechanizmus oslobodenia podliehajúci skúmaniu môžu využiť iba tie podniky, ktorým sa vracajú dane podľa rakúskeho zákona o náhrade dane z energií, ktorý bol predmetom rozhodnutia Komisie o štátnej pomoci vo veci C-33/2003. Tvrdenie Komisie v tomto rozhodnutí platí aj v danom prípade.

| (100) | Pokiaľ ide o druhý argument, ktorý predložilo Rakúsko, Komisia konštatuje, že notifikované opatrenie je selektívne aj z toho dôvodu, že sa de facto vzťahuje prednostne na obmedzený počet podnikov, ktoré vyrábajú konkrétny energeticky náročný tovar. Komisia konštatuje, že podľa judikatúry Súdneho dvora sa musí opatrenie preskúmať nie z hľadiska jeho cieľov alebo dôvodov, ale z hľadiska jeho vplyvu (51). Hoci toto opatrenie môžu formálne využívať všetky hospodárske odvetvia a podniky, možno ho považovať za selektívne, keď de facto nie je prospešné pre všetky podniky v krajine. Súdny dvor v tejto súvislosti konštatoval: „Ani z dôvodu veľkého počtu príjemcov, ani z dôvodu rôznorodosti a významu hospodárskych odvetví, do ktorých tieto podniky patria, [nemožno túto schému] považovať za všeobecné hospodársko-politické opatrenie.“ (52) |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o druhý argument, ktorý predložilo Rakúsko, Komisia konštatuje, že notifikované opatrenie je selektívne aj z toho dôvodu, že sa de facto vzťahuje prednostne na obmedzený počet podnikov, ktoré vyrábajú konkrétny energeticky náročný tovar. Komisia konštatuje, že podľa judikatúry Súdneho dvora sa musí opatrenie preskúmať nie z hľadiska jeho cieľov alebo dôvodov, ale z hľadiska jeho vplyvu (51). Hoci toto opatrenie môžu formálne využívať všetky hospodárske odvetvia a podniky, možno ho považovať za selektívne, keď de facto nie je prospešné pre všetky podniky v krajine. Súdny dvor v tejto súvislosti konštatoval: „Ani z dôvodu veľkého počtu príjemcov, ani z dôvodu rôznorodosti a významu hospodárskych odvetví, do ktorých tieto podniky patria, [nemožno túto schému] považovať za všeobecné hospodársko-politické opatrenie.“ (52)

| (101) | Komisia pri svojom skúmaní dospela k záveru, že notifikovaná schéma sa zameriava prednostne na veľmi málo podnikov vyrábajúcich predovšetkým tovar. Rakúsko v tejto súvislosti predložilo 9. septembra 2010 údaje, ktoré vychádzali z aktuálneho uplatňovania schémy s intenzitou pomoci pod hranicou vymedzujúcou notifikačnú povinnosť. Podľa týchto údajov požiadalo o uplatnenie tejto schémy z približne 300 000 rakúskych podnikov len asi 2 000 (t. j. menej ako 1 % všetkých rakúskych podnikov). V rámci súčasného uplatňovania tejto schémy využívajú približne 66 % prostriedkov podniky, ktoré pôsobia v oblasti „výroby tovaru“ (53). V súvislosti s tým, že Rakúsko by malo zvýšiť intenzitu pomoci nad hranice de minimis, ktoré v súčasnosti predbežné uplatňovanie schémy neprekračuje, Komisia ďalej konštatovala, že toto opatrenie sa pravdepodobne bude ešte viac zameriavať na podniky zaoberajúce sa výrobou tovaru. Dokazuje to aj skutočnosť, že na základe údajov, ktoré predložilo Rakúsko, by z vyššej intenzity pomoci malo prospech iba 12 podnikov, ako je to v rámci súčasne platného znenia úpravy, a že len dva z týchto podnikov pôsobia v odvetví dopravy, kým 10 z nich sa zameriava na výrobu tovaru (54). |
| --- | --- |

(101)

Komisia pri svojom skúmaní dospela k záveru, že notifikovaná schéma sa zameriava prednostne na veľmi málo podnikov vyrábajúcich predovšetkým tovar. Rakúsko v tejto súvislosti predložilo 9. septembra 2010 údaje, ktoré vychádzali z aktuálneho uplatňovania schémy s intenzitou pomoci pod hranicou vymedzujúcou notifikačnú povinnosť. Podľa týchto údajov požiadalo o uplatnenie tejto schémy z približne 300 000 rakúskych podnikov len asi 2 000 (t. j. menej ako 1 % všetkých rakúskych podnikov). V rámci súčasného uplatňovania tejto schémy využívajú približne 66 % prostriedkov podniky, ktoré pôsobia v oblasti „výroby tovaru“ (53). V súvislosti s tým, že Rakúsko by malo zvýšiť intenzitu pomoci nad hranice de minimis, ktoré v súčasnosti predbežné uplatňovanie schémy neprekračuje, Komisia ďalej konštatovala, že toto opatrenie sa pravdepodobne bude ešte viac zameriavať na podniky zaoberajúce sa výrobou tovaru. Dokazuje to aj skutočnosť, že na základe údajov, ktoré predložilo Rakúsko, by z vyššej intenzity pomoci malo prospech iba 12 podnikov, ako je to v rámci súčasne platného znenia úpravy, a že len dva z týchto podnikov pôsobia v odvetví dopravy, kým 10 z nich sa zameriava na výrobu tovaru (54).

| (102) | Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že notifikovaná schéma nebude nijakým prínosom pre väčšinu hospodárskych odvetví rakúskeho hospodárstva, alebo len v malej miere, kým zvýhodnené budú prevažne podniky pôsobiace v niektorom z týchto hospodárskych odvetví, konkrétne v oblasti výroby tovaru. Bez ohľadu na počet hospodárskych odvetví, v ktorých by podniky mohli z tohto opatrenia ťažiť, sa opatrenie zameriava predovšetkým na podniky vyrábajúce tovar a z tohto dôvodu ho možno považovať de facto za selektívne. |
| --- | --- |

(102)

Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že notifikovaná schéma nebude nijakým prínosom pre väčšinu hospodárskych odvetví rakúskeho hospodárstva, alebo len v malej miere, kým zvýhodnené budú prevažne podniky pôsobiace v niektorom z týchto hospodárskych odvetví, konkrétne v oblasti výroby tovaru. Bez ohľadu na počet hospodárskych odvetví, v ktorých by podniky mohli z tohto opatrenia ťažiť, sa opatrenie zameriava predovšetkým na podniky vyrábajúce tovar a z tohto dôvodu ho možno považovať de facto za selektívne.

| (103) | Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že notifikovaný mechanizmus oslobodenia je selektívny, pretože na jednej strane predpokladá hranicu 0,5 %, prostredníctvom ktorej je toto opatrenie vyhradené pre energeticky náročné podniky, a tieto podniky sa na druhej strane zaoberajú predovšetkým výrobou tovaru. |
| --- | --- |

(103)

Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že notifikovaný mechanizmus oslobodenia je selektívny, pretože na jednej strane predpokladá hranicu 0,5 %, prostredníctvom ktorej je toto opatrenie vyhradené pre energeticky náročné podniky, a tieto podniky sa na druhej strane zaoberajú predovšetkým výrobou tovaru.

| (104) | Komisia konštatuje, že opatrenie napriek svojej selektívnej povahe nespĺňa podmienku selektivity, ak je z dôvodu svojej povahy alebo štruktúry systému, do ktorého patrí, oprávnené (55). Komisia konštatuje, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí príslušný členský štát predložiť dôkazy (56). |
| --- | --- |

(104)

Komisia konštatuje, že opatrenie napriek svojej selektívnej povahe nespĺňa podmienku selektivity, ak je z dôvodu svojej povahy alebo štruktúry systému, do ktorého patrí, oprávnené (55). Komisia konštatuje, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí príslušný členský štát predložiť dôkazy (56).

| (105) | Podľa výkladu Súdneho dvora je potrebné rozlišovať medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový režim a nie sú vlastné tomuto režimu, a na druhej strane mechanizmami vlastnými samotnému daňovému systému, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu týchto cieľov. Do úvahy prichádzajú len uvedené mechanizmy, ktoré vyplývajú priamo zo základných alebo hlavných zásad daňového systému, do ktorého toto opatrenie patrí (57). Externé ciele sa musia posudzovať v rámci kontroly zlučiteľnosti (58). |
| --- | --- |

(105)

Podľa výkladu Súdneho dvora je potrebné rozlišovať medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový režim a nie sú vlastné tomuto režimu, a na druhej strane mechanizmami vlastnými samotnému daňovému systému, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu týchto cieľov. Do úvahy prichádzajú len uvedené mechanizmy, ktoré vyplývajú priamo zo základných alebo hlavných zásad daňového systému, do ktorého toto opatrenie patrí (57). Externé ciele sa musia posudzovať v rámci kontroly zlučiteľnosti (58).

| (106) | Rakúsko zastáva názor, že cieľom rozlišovania súm podľa § 22c zákona o ekoenergii je zohľadniť kapacity podnikov v súvislosti s platbou dodatočných poplatkov. Na výhody pre životné prostredie uvedené v zákone o ekoenergii by mechanizmus oslobodenia nemal vplyv, keďže výška pomoci na podporu výroby ekoenergie by sa neznížila. Udržateľný mechanizmus financovania pre ekoenergiu, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie podpory výroby energie z obnoviteľných zdrojov, možno vytvoriť len prostredníctvom zníženia nákladov na životné prostredie pre konkrétne podniky. |
| --- | --- |

(106)

Rakúsko zastáva názor, že cieľom rozlišovania súm podľa § 22c zákona o ekoenergii je zohľadniť kapacity podnikov v súvislosti s platbou dodatočných poplatkov. Na výhody pre životné prostredie uvedené v zákone o ekoenergii by mechanizmus oslobodenia nemal vplyv, keďže výška pomoci na podporu výroby ekoenergie by sa neznížila. Udržateľný mechanizmus financovania pre ekoenergiu, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie podpory výroby energie z obnoviteľných zdrojov, možno vytvoriť len prostredníctvom zníženia nákladov na životné prostredie pre konkrétne podniky.

| (107) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že vnútorným cieľom systému zriadeného na základe paušálnej sumy je získanie príjmov, ktoré by sa mali použiť najmä na podporu obnoviteľných zdrojov energie. Naproti tomu je cieľom mechanizmu oslobodenia zvýšiť konkurencieschopnosť energeticky náročných podnikov tým, že musia platiť nižšiu cenu za elektrickú energiu, a týmto spôsobom posilniť prijatie systému založeného na paušálnych sumách. Snaží sa tak dosiahnuť cieľ, ktorý nie je vlastný logike a vnútornej štruktúre systému. |
| --- | --- |

(107)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že vnútorným cieľom systému zriadeného na základe paušálnej sumy je získanie príjmov, ktoré by sa mali použiť najmä na podporu obnoviteľných zdrojov energie. Naproti tomu je cieľom mechanizmu oslobodenia zvýšiť konkurencieschopnosť energeticky náročných podnikov tým, že musia platiť nižšiu cenu za elektrickú energiu, a týmto spôsobom posilniť prijatie systému založeného na paušálnych sumách. Snaží sa tak dosiahnuť cieľ, ktorý nie je vlastný logike a vnútornej štruktúre systému.

| (108) | Podľa judikatúry Súdneho dvora nemožno takýto externý cieľ použiť na odôvodnenie opatrenia z dôvodu jeho charakteru, resp. vnútornej štruktúry daňového systému. (59) Možno ho analyzovať len v kontexte posudzovania zlučiteľnosti (60). |
| --- | --- |

(108)

Podľa judikatúry Súdneho dvora nemožno takýto externý cieľ použiť na odôvodnenie opatrenia z dôvodu jeho charakteru, resp. vnútornej štruktúry daňového systému. (59) Možno ho analyzovať len v kontexte posudzovania zlučiteľnosti (60).

| (109) | Komisia konštatuje, že obom rozhodnutiam o štátnej pomoci, ktoré Rakúsko citovalo a o ktoré sa má opierať jeho argument o oprávnenosti mechanizmu oslobodenia na základe logiky a štruktúry systému, predchádzala iná situácia. Rozhodnutie N 271/06 o daňových predpisoch Dánska v súvislosti s prebytkom tepla bolo zamerané na zabezpečenie neutrality zdaňovania pri všetkých energetických výrobkoch, a nie na zlepšenie konkurencieschopnosti. Rozhodnutie N 860/06 o oslobodení od dane z energie v Nemecku pre energetické výrobky s dvojitým účelom použitia vychádzalo zo zásady zdaňovať energetické výrobky používané len na kúrenie alebo ako palivo. |
| --- | --- |

(109)

Komisia konštatuje, že obom rozhodnutiam o štátnej pomoci, ktoré Rakúsko citovalo a o ktoré sa má opierať jeho argument o oprávnenosti mechanizmu oslobodenia na základe logiky a štruktúry systému, predchádzala iná situácia. Rozhodnutie N 271/06 o daňových predpisoch Dánska v súvislosti s prebytkom tepla bolo zamerané na zabezpečenie neutrality zdaňovania pri všetkých energetických výrobkoch, a nie na zlepšenie konkurencieschopnosti. Rozhodnutie N 860/06 o oslobodení od dane z energie v Nemecku pre energetické výrobky s dvojitým účelom použitia vychádzalo zo zásady zdaňovať energetické výrobky používané len na kúrenie alebo ako palivo.

| (110) | Z uvedeného vyplýva, že notifikované oslobodenie energeticky náročných výrobných odvetví nie je odôvodnené charakterom alebo štruktúrou systému, do ktorého patrí. |
| --- | --- |

(110)

Z uvedeného vyplýva, že notifikované oslobodenie energeticky náročných výrobných odvetví nie je odôvodnené charakterom alebo štruktúrou systému, do ktorého patrí.

| (111) | V dôsledku toho Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie spĺňa podmienku selektivity, pretože je de facto selektívne a nie je odôvodnené charakterom a štruktúrou systému. |
| --- | --- |

(111)

V dôsledku toho Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie spĺňa podmienku selektivity, pretože je de facto selektívne a nie je odôvodnené charakterom a štruktúrou systému.

5.1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (112) | Príjemcovia opatrenia, ktoré podľa Komisie predstavuje prevádzkovú pomoc, pôsobia prevažne v oblasti výroby energeticky náročného tovaru, ako sú výrobky z kovu alebo papiera (61). V týchto hospodárskych odvetviach prebieha obchod medzi členskými štátmi a podniky sú v konkurenčnom vzťahu s podnikmi z ostatných členských štátov. Z tohto dôvodu môže uvedené opatrenie narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

(112)

Príjemcovia opatrenia, ktoré podľa Komisie predstavuje prevádzkovú pomoc, pôsobia prevažne v oblasti výroby energeticky náročného tovaru, ako sú výrobky z kovu alebo papiera (61). V týchto hospodárskych odvetviach prebieha obchod medzi členskými štátmi a podniky sú v konkurenčnom vzťahu s podnikmi z ostatných členských štátov. Z tohto dôvodu môže uvedené opatrenie narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod na jednotnom trhu.

5.1.5.   Záver

| (113) | Komisia dospela k záveru, že mechanizmus oslobodenia predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože má za následok pokles štátnych príjmov, čo energeticky náročným podnikom prináša selektívnu výhodu. Toto opatrenie by následne mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

(113)

Komisia dospela k záveru, že mechanizmus oslobodenia predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože má za následok pokles štátnych príjmov, čo energeticky náročným podnikom prináša selektívnu výhodu. Toto opatrenie by následne mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž na jednotnom trhu.

5.2.   Oprávnenosť pomoci

| (114) | Rakúsko sa zaviazalo, že táto pomoc sa nebude realizovať pred schválením zo strany Európskej komisie. Rakúsko notifikovalo opatrenie pred jeho realizáciou, čím splnilo svoju povinnosť podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ (62). |
| --- | --- |

(114)

Rakúsko sa zaviazalo, že táto pomoc sa nebude realizovať pred schválením zo strany Európskej komisie. Rakúsko notifikovalo opatrenie pred jeho realizáciou, čím splnilo svoju povinnosť podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ (62).

5.3.   Preskúmanie zlučiteľnosti pomoci s jednotným trhom

| (115) | Komisia môže štátnu pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s jednotným trhom na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí členský štát predložiť dôkaz, že je toto opatrenie zlučiteľné s jednotným trhom (63). |
| --- | --- |

(115)

Komisia môže štátnu pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s jednotným trhom na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí členský štát predložiť dôkaz, že je toto opatrenie zlučiteľné s jednotným trhom (63).

| (116) | Komisia má vo veciach, ktoré sa týkajú pomoci podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, veľký priestor na voľnú úvahu (64). Pri vykonávaní svojich právomocí vydala usmernenia a oznámenia, v ktorých sú stanovené kritériá, podľa ktorých možno určité typy pomoci vyhlásiť na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ za zlučiteľné s jednotným trhom. Komisia je podľa ustálenej judikatúry viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydala v oblasti kontroly štátnej pomoci, pokiaľ sa neodchyľujú od ustanovení ZFEÚ a pokiaľ ich uznali členské štáty (65). |
| --- | --- |

(116)

Komisia má vo veciach, ktoré sa týkajú pomoci podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, veľký priestor na voľnú úvahu (64). Pri vykonávaní svojich právomocí vydala usmernenia a oznámenia, v ktorých sú stanovené kritériá, podľa ktorých možno určité typy pomoci vyhlásiť na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ za zlučiteľné s jednotným trhom. Komisia je podľa ustálenej judikatúry viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydala v oblasti kontroly štátnej pomoci, pokiaľ sa neodchyľujú od ustanovení ZFEÚ a pokiaľ ich uznali členské štáty (65).

| (117) | V prvom rade je preto potrebné preskúmať, či notifikovaná pomoc patrí do pôsobnosti jedného alebo viacerých usmernení alebo oznámení a či ju možno považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom, pretože spĺňa stanovené kritériá zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(117)

V prvom rade je preto potrebné preskúmať, či notifikovaná pomoc patrí do pôsobnosti jedného alebo viacerých usmernení alebo oznámení a či ju možno považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom, pretože spĺňa stanovené kritériá zlučiteľnosti.

| (118) | Rakúsko tvrdí, že notifikované opatrenie patrí do pôsobnosti usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (66), resp. že sa tieto usmernenia majú náležite uplatniť. Rakúsko okrem toho zastáva názor, že táto pomoc patrí do pôsobnosti všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (67). |
| --- | --- |

(118)

Rakúsko tvrdí, že notifikované opatrenie patrí do pôsobnosti usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (66), resp. že sa tieto usmernenia majú náležite uplatniť. Rakúsko okrem toho zastáva názor, že táto pomoc patrí do pôsobnosti všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (67).

| (119) | Existujú však jasne definované situácie, v ktorých možno poskytnúť prevádzkovú pomoc. Prevádzkovú pomoc je možné poskytnúť najmä v podobe zníženia daní za určitých podmienok na základe kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (68) alebo článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (69). Opatrenia možno ďalej preskúmať za určitých podmienok bezprostredne na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(119)

Existujú však jasne definované situácie, v ktorých možno poskytnúť prevádzkovú pomoc. Prevádzkovú pomoc je možné poskytnúť najmä v podobe zníženia daní za určitých podmienok na základe kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (68) alebo článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (69). Opatrenia možno ďalej preskúmať za určitých podmienok bezprostredne na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

5.3.1.   Usmernenia o pomoci na ochranu životného prostredia

| (120) | Pôsobnosť usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia je definovaná takto (70):






  „(58) | Tieto usmernenia sa uplatňujú na štátnu pomoc na ochranu životného prostredia. Uplatňujú sa v súlade s ostatnými politikami Spoločenstva o štátnej pomoci, inými ustanoveniami Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a Zmluvy o Európskej únii a právnymi predpismi prijatými podľa týchto zmlúv. |
| --- | --- | --- |

(120)

Pôsobnosť usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia je definovaná takto (70):

„(58)

| (59) | Tieto usmernenia sa vzťahujú na pomoc (24) na podporu ochrany životného prostredia vo všetkých odvetviach, ktoré sa riadia Zmluvou o ES. Vzťahujú sa aj na odvetvia, ktoré podliehajú osobitným pravidlám Spoločenstva o štátnej pomoci (oceliarstvo, lodiarstvo, motorové vozidlá, syntetické vlákna, doprava, uhlie, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo), pokiaľ nie je v týchto osobitných pravidlách uvedené inak.“ |
| --- | --- |

(59)

| (121) | Podľa bodu 70 číslo 1 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia ochrana životného prostredia znamená každú činnosť určenú na nápravu škôd alebo predchádzanie škodám fyzického okolia alebo prírodných zdrojov vlastnými činnosťami príjemcu, na zníženie rizika takejto škody alebo na podporu efektívnejšieho využívania prírodných zdrojov vrátane opatrení na úsporu energie a využívania obnoviteľných zdrojov energie. Z bodu 151 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia vyplýva, že opatrenia, ktoré aspoň nepriamo prispievajú k zlepšeniu úrovne ochrany životného prostredia, patria do pôsobnosti usmernení na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(121)

Podľa bodu 70 číslo 1 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia ochrana životného prostredia znamená každú činnosť určenú na nápravu škôd alebo predchádzanie škodám fyzického okolia alebo prírodných zdrojov vlastnými činnosťami príjemcu, na zníženie rizika takejto škody alebo na podporu efektívnejšieho využívania prírodných zdrojov vrátane opatrení na úsporu energie a využívania obnoviteľných zdrojov energie. Z bodu 151 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia vyplýva, že opatrenia, ktoré aspoň nepriamo prispievajú k zlepšeniu úrovne ochrany životného prostredia, patria do pôsobnosti usmernení na ochranu životného prostredia.

| (122) | Rakúsko zastáva názor, že mechanizmus oslobodenia nepriamo prispieva k ochrane životného prostredia z dvoch dôvodov: Tento mechanizmus je na jednej strane základnou podmienkou na zabezpečenie politickej podpory na vyššej úrovni pre zvýšenie paušálnej sumy, ktoré je potrebné na financovanie ďalšej expanzie výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, a na druhej strane podnecuje vyššie ceny za spotrebu energie, čo poskytuje stimul pre energeticky účinnejšie konanie. |
| --- | --- |

(122)

Rakúsko zastáva názor, že mechanizmus oslobodenia nepriamo prispieva k ochrane životného prostredia z dvoch dôvodov: Tento mechanizmus je na jednej strane základnou podmienkou na zabezpečenie politickej podpory na vyššej úrovni pre zvýšenie paušálnej sumy, ktoré je potrebné na financovanie ďalšej expanzie výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, a na druhej strane podnecuje vyššie ceny za spotrebu energie, čo poskytuje stimul pre energeticky účinnejšie konanie.

| (123) | Komisia v súvislosti s prvým tvrdením konštatuje, že medzi paušálnou sumou a zvýšením výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie neexistuje nevyhnutná súvislosť. Rakúsko je na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (ďalej len „smernica o obnoviteľných zdrojoch energie“) (71) povinné zvýšiť svoju výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Rakúsko sa však môže samostatne rozhodnúť o jej financovaní. Mohlo by použiť napr. aj daňové príjmy. Mechanizmus oslobodenia preto nie je potrebný na zvýšenie výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(123)

Komisia v súvislosti s prvým tvrdením konštatuje, že medzi paušálnou sumou a zvýšením výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie neexistuje nevyhnutná súvislosť. Rakúsko je na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (ďalej len „smernica o obnoviteľných zdrojoch energie“) (71) povinné zvýšiť svoju výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Rakúsko sa však môže samostatne rozhodnúť o jej financovaní. Mohlo by použiť napr. aj daňové príjmy. Mechanizmus oslobodenia preto nie je potrebný na zvýšenie výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie.

| (124) | V súvislosti s druhým tvrdením Komisia konštatuje, že mechanizmus oslobodenia funguje ako spôsob prerozdeľovania. Priemerná cena za elektrinu, ktorú platia energeticky náročné podniky, sa znižuje s každou ďalšou spotrebovanou kWh, ktorá presahuje stanovenú hranicu. Namiesto toho, aby sa vytvoril stimul na podporu energetickej účinnosti, vedie mechanizmus oslobodenia skôr k jej zníženiu. |
| --- | --- |

(124)

V súvislosti s druhým tvrdením Komisia konštatuje, že mechanizmus oslobodenia funguje ako spôsob prerozdeľovania. Priemerná cena za elektrinu, ktorú platia energeticky náročné podniky, sa znižuje s každou ďalšou spotrebovanou kWh, ktorá presahuje stanovenú hranicu. Namiesto toho, aby sa vytvoril stimul na podporu energetickej účinnosti, vedie mechanizmus oslobodenia skôr k jej zníženiu.

| (125) | Komisia preto dospela k záveru, že mechanizmus oslobodenia nepatrí do pôsobnosti usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(125)

Komisia preto dospela k záveru, že mechanizmus oslobodenia nepatrí do pôsobnosti usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (126) | Aj keby toto opatrenie patrilo do pôsobnosti usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, čo v tomto prípade neplatí, Komisia konštatuje, že ho nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s jednotným trhom, pretože neboli splnené podmienky uvedené v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(126)

Aj keby toto opatrenie patrilo do pôsobnosti usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, čo v tomto prípade neplatí, Komisia konštatuje, že ho nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s jednotným trhom, pretože neboli splnené podmienky uvedené v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (127) | V kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia sa v súvislosti s posudzovaním zlučiteľnosti rozlišuje medzi environmentálnymi daňami, ktoré patria, resp. nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva. Parafiškálna daň v podobe paušálnej sumy predstavuje environmentálnu daň, ktorá nie je regulovaná na úrovni Únie. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sú pre obnoviteľné zdroje energie stanovené záväzné ciele, avšak členské štáty sa môžu samostatne rozhodnúť, akým spôsobom tieto ciele dosiahnu. |
| --- | --- |

(127)

V kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia sa v súvislosti s posudzovaním zlučiteľnosti rozlišuje medzi environmentálnymi daňami, ktoré patria, resp. nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva. Parafiškálna daň v podobe paušálnej sumy predstavuje environmentálnu daň, ktorá nie je regulovaná na úrovni Únie. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sú pre obnoviteľné zdroje energie stanovené záväzné ciele, avšak členské štáty sa môžu samostatne rozhodnúť, akým spôsobom tieto ciele dosiahnu.

| (128) | Mechanizmus oslobodenia by sa mal preto preskúmať podľa pravidiel pre environmentálne dane, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (72). |
| --- | --- |

(128)

Mechanizmus oslobodenia by sa mal preto preskúmať podľa pravidiel pre environmentálne dane, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (72).

| (129) | Podľa týchto ustanovení musí členský štát predložiť informácie o hospodárskych odvetviach alebo kategóriách príjemcov pomoci, na ktorých sa vzťahuje oslobodenie/zníženie, o situácii hlavných príjemcov pomoci v každom príslušnom hospodárskom odvetví, ako aj o spôsobe, akým toto zdanenie prispieva k ochrane životného prostredia. Zvýhodnené hospodárske odvetvia by mali byť riadne opísané a mal by byť poskytnutý zoznam najväčších príjemcov v každom hospodárskom odvetví (posudzovať najmä obrat, trhový podiel a výšku daňového základu) (73). Komisia musí na základe týchto informácií preskúmať, či je zníženie environmentálnych daní alebo oslobodenie od nich nevyhnutné a primerané. Pokiaľ ide o kritérium nevyhnutnosti, výber príjemcov pomoci musí byť založený na objektívnych a transparentných kritériách; neznížená environmentálna daň musí viesť k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, ktoré nemôže byť prenesené na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k významnému zníženiu predaja (74). Pokiaľ ide o primeranosť pomoci, každý členský štát musí preukázať, že každý príjemca zaplatil časť vnútroštátnej dane, ktorá je všeobecne ekvivalentná environmentálnej výkonnosti každého jednotlivého príjemcu, že odvádza minimálne 20 % vnútroštátnej dane, pokiaľ sa nemôže odvodiť nižšia sadzba, a že úľavy alebo oslobodenia sú podmienené uzavretím dohôd zameraných na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany životného prostredia (75). |
| --- | --- |

(129)

Podľa týchto ustanovení musí členský štát predložiť informácie o hospodárskych odvetviach alebo kategóriách príjemcov pomoci, na ktorých sa vzťahuje oslobodenie/zníženie, o situácii hlavných príjemcov pomoci v každom príslušnom hospodárskom odvetví, ako aj o spôsobe, akým toto zdanenie prispieva k ochrane životného prostredia. Zvýhodnené hospodárske odvetvia by mali byť riadne opísané a mal by byť poskytnutý zoznam najväčších príjemcov v každom hospodárskom odvetví (posudzovať najmä obrat, trhový podiel a výšku daňového základu) (73). Komisia musí na základe týchto informácií preskúmať, či je zníženie environmentálnych daní alebo oslobodenie od nich nevyhnutné a primerané. Pokiaľ ide o kritérium nevyhnutnosti, výber príjemcov pomoci musí byť založený na objektívnych a transparentných kritériách; neznížená environmentálna daň musí viesť k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, ktoré nemôže byť prenesené na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k významnému zníženiu predaja (74). Pokiaľ ide o primeranosť pomoci, každý členský štát musí preukázať, že každý príjemca zaplatil časť vnútroštátnej dane, ktorá je všeobecne ekvivalentná environmentálnej výkonnosti každého jednotlivého príjemcu, že odvádza minimálne 20 % vnútroštátnej dane, pokiaľ sa nemôže odvodiť nižšia sadzba, a že úľavy alebo oslobodenia sú podmienené uzavretím dohôd zameraných na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany životného prostredia (75).

| (130) | Komisia však konštatuje, že Rakúsko ani napriek viacerým výzvam Komisie nepredložilo uvedené informácie (76). Následne nemohla Komisia preskúmať, či je táto pomoc nevyhnutná a primeraná, alebo akým spôsobom prispieva k ochrane životného prostredia. |
| --- | --- |

(130)

Komisia však konštatuje, že Rakúsko ani napriek viacerým výzvam Komisie nepredložilo uvedené informácie (76). Následne nemohla Komisia preskúmať, či je táto pomoc nevyhnutná a primeraná, alebo akým spôsobom prispieva k ochrane životného prostredia.

5.3.2.   Analógia s kapitolou 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia

| (131) | Vzhľadom na skutočnosť, že notifikovaný mechanizmus oslobodenia ani nepriamo neprispieva k ochrane životného prostredia, Komisia ďalej skúmala, či by mohla schváliť mechanizmus oslobodenia podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(131)

Vzhľadom na skutočnosť, že notifikovaný mechanizmus oslobodenia ani nepriamo neprispieva k ochrane životného prostredia, Komisia ďalej skúmala, či by mohla schváliť mechanizmus oslobodenia podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (132) | Rakúsko zastáva názor, že mechanizmus oslobodenia by sa mohol preskúmať podľa predpisov o znížení daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva v bodoch 152 a 153 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia sú uvedené dva typy skúmania zníženia environmentálnych daní, ktoré by mohli viesť k rôznym záverom. Kapitola 4 v prvom rade obsahuje ustanovenia o znížení daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva v rámci smernice o dani z energie, ktoré je možné bez ďalšieho skúmania vyhlásiť za zlučiteľné s jednotným trhom za predpokladu, že boli dodržané minimálne daňové sadzby stanovené v smernici o dani z energie. Kapitola 4 ďalej obsahuje osobitné pravidlá na overovanie zníženia environmentálnych daní, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva, ako aj zníženia daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, ktoré sú nižšie ako minimálne daňové sadzby stanovené v smernici o dani z energie. Podľa týchto pravidiel musí členský štát okrem iného poskytnúť podrobné informácie o nevyhnutnosti a primeranosti konkrétneho opatrenia. Rakúsko tvrdí, že Komisia by mohla schváliť mechanizmus oslobodenia pre parafiškálne poplatky na základe toho, že zvýhodnené podniky platia prinajmenšom minimálne sumy v rámci rakúskej dane z energie. |
| --- | --- |

(132)

Rakúsko zastáva názor, že mechanizmus oslobodenia by sa mohol preskúmať podľa predpisov o znížení daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva v bodoch 152 a 153 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia sú uvedené dva typy skúmania zníženia environmentálnych daní, ktoré by mohli viesť k rôznym záverom. Kapitola 4 v prvom rade obsahuje ustanovenia o znížení daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva v rámci smernice o dani z energie, ktoré je možné bez ďalšieho skúmania vyhlásiť za zlučiteľné s jednotným trhom za predpokladu, že boli dodržané minimálne daňové sadzby stanovené v smernici o dani z energie. Kapitola 4 ďalej obsahuje osobitné pravidlá na overovanie zníženia environmentálnych daní, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva, ako aj zníženia daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, ktoré sú nižšie ako minimálne daňové sadzby stanovené v smernici o dani z energie. Podľa týchto pravidiel musí členský štát okrem iného poskytnúť podrobné informácie o nevyhnutnosti a primeranosti konkrétneho opatrenia. Rakúsko tvrdí, že Komisia by mohla schváliť mechanizmus oslobodenia pre parafiškálne poplatky na základe toho, že zvýhodnené podniky platia prinajmenšom minimálne sumy v rámci rakúskej dane z energie.

| (133) | Komisia konštatuje, že v jej predchádzajúcich rozhodnutiach, resp. v judikatúre európskych súdov neexistujú nijaké precedensy, pri ktorých by sa uplatnili pravidlá na skúmanie daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia analogicky ako v prípade parafiškálnych poplatkov. |
| --- | --- |

(133)

Komisia konštatuje, že v jej predchádzajúcich rozhodnutiach, resp. v judikatúre európskych súdov neexistujú nijaké precedensy, pri ktorých by sa uplatnili pravidlá na skúmanie daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia analogicky ako v prípade parafiškálnych poplatkov.

| (134) | Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora možno normu práva EÚ uplatňovať analogicky v prípade, ak boli splnené obe tieto podmienky: po prvé, pravidlá uplatniteľné na jednotlivé skutkové podstaty musia podstatne zodpovedať pravidlám, ktorých analogické uplatnenie sa požaduje. Po druhé, pravidlá uplatniteľné na skutkové podstaty musia obsahovať právne vákuum nezlučiteľné so všeobecnou zásadou práva EÚ, ktoré je možné odstrániť prostredníctvom analogického uplatňovania (77). Za týchto podmienok sa Komisia domnieva, že analógiu možno v práve EÚ uplatňovať len vo výnimočných prípadoch. |
| --- | --- |

(134)

Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora možno normu práva EÚ uplatňovať analogicky v prípade, ak boli splnené obe tieto podmienky: po prvé, pravidlá uplatniteľné na jednotlivé skutkové podstaty musia podstatne zodpovedať pravidlám, ktorých analogické uplatnenie sa požaduje. Po druhé, pravidlá uplatniteľné na skutkové podstaty musia obsahovať právne vákuum nezlučiteľné so všeobecnou zásadou práva EÚ, ktoré je možné odstrániť prostredníctvom analogického uplatňovania (77). Za týchto podmienok sa Komisia domnieva, že analógiu možno v práve EÚ uplatňovať len vo výnimočných prípadoch.

| (135) | Po prvé, pravidlá uplatniteľné na jednotlivé skutkové podstaty musia podstatne zodpovedať pravidlám, ktorých analogické uplatnenie sa požaduje. Keďže kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia stanovuje oslobodenie, resp. zníženie environmentálnej dane, musia pravidlá týkajúce sa notifikovaných daní v rámci zákona o ekoenergii podstatne zodpovedať pravidlám uplatniteľným na environmentálnu daň.
  Komisia však konštatuje, že právna situácia existujúca podľa práva EÚ v súvislosti s environmentálnymi daňami nie je porovnateľná so situáciou v oblasti parafiškálnych poplatkov podľa práva EÚ. Právo EÚ nestanovuje osobitné pravidlá pre parafiškálne poplatky, stanovuje však osobitné pravidlá pre výber environmentálnych daní. Ide najmä o minimálne sumy stanovené smernicou o dani z energie, ako aj o oslobodenia od platby týchto minimálnych daňových sadzieb vyplácaných na základe podmienok stanovených v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Pokiaľ ide o parafiškálne poplatky, Komisia konštatuje, že neexistujú pravidlá na oslobodenie alebo zníženie týchto poplatkov ani pravidlá, ktoré by sa vzťahovali na minimálne sadzby. |
| --- | --- |

(135)

Po prvé, pravidlá uplatniteľné na jednotlivé skutkové podstaty musia podstatne zodpovedať pravidlám, ktorých analogické uplatnenie sa požaduje. Keďže kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia stanovuje oslobodenie, resp. zníženie environmentálnej dane, musia pravidlá týkajúce sa notifikovaných daní v rámci zákona o ekoenergii podstatne zodpovedať pravidlám uplatniteľným na environmentálnu daň.

Komisia však konštatuje, že právna situácia existujúca podľa práva EÚ v súvislosti s environmentálnymi daňami nie je porovnateľná so situáciou v oblasti parafiškálnych poplatkov podľa práva EÚ. Právo EÚ nestanovuje osobitné pravidlá pre parafiškálne poplatky, stanovuje však osobitné pravidlá pre výber environmentálnych daní. Ide najmä o minimálne sumy stanovené smernicou o dani z energie, ako aj o oslobodenia od platby týchto minimálnych daňových sadzieb vyplácaných na základe podmienok stanovených v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Pokiaľ ide o parafiškálne poplatky, Komisia konštatuje, že neexistujú pravidlá na oslobodenie alebo zníženie týchto poplatkov ani pravidlá, ktoré by sa vzťahovali na minimálne sadzby.

| (136) | Komisia preto dospela k záveru, že parafiškálne poplatky stanovené v rámci rakúskej úpravy nepodliehajú nijakým pravidlám, ktoré by zodpovedali pravidlám pre environmentálne dane platným podľa práva EÚ. |
| --- | --- |

(136)

Komisia preto dospela k záveru, že parafiškálne poplatky stanovené v rámci rakúskej úpravy nepodliehajú nijakým pravidlám, ktoré by zodpovedali pravidlám pre environmentálne dane platným podľa práva EÚ.

| (137) | Po druhé, pravidlá uplatniteľné na skutkovú podstatu musia obsahovať právne vákuum, ktoré je nezlučiteľné so všeobecnou zásadou práva EÚ a ktoré možno odstrániť prostredníctvom analogického uplatňovania. |
| --- | --- |

(137)

Po druhé, pravidlá uplatniteľné na skutkovú podstatu musia obsahovať právne vákuum, ktoré je nezlučiteľné so všeobecnou zásadou práva EÚ a ktoré možno odstrániť prostredníctvom analogického uplatňovania.

| (138) | Opatrenia, ktoré nepatria do pôsobnosti usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, však môžu byť preskúmané podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Komisii sa teda nepodarilo v usmerneniach o pomoci na ochranu životného prostredia určiť takéto právne vákuum, ktoré by odôvodnilo posúdenie notifikovaného opatrenia na základe uplatňovania analogického posudzovania. Tento záver platí pre oba scenáre, pre analógie, ktoré sa týkajú daní patriacich a nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

(138)

Opatrenia, ktoré nepatria do pôsobnosti usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, však môžu byť preskúmané podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Komisii sa teda nepodarilo v usmerneniach o pomoci na ochranu životného prostredia určiť takéto právne vákuum, ktoré by odôvodnilo posúdenie notifikovaného opatrenia na základe uplatňovania analogického posudzovania. Tento záver platí pre oba scenáre, pre analógie, ktoré sa týkajú daní patriacich a nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva.

| (139) | Nedostatok pravidiel pre oslobodenie od parafiškálnych poplatkov nemohla odstrániť analógia s existujúcimi pravidlami podľa práva EÚ pre zníženie daní z energie. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že analogické uplatňovanie pravidiel pre zníženie daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva aj na parafiškálne poplatky, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva by znamenalo, že podniky by mohli pozastaviť vyplácanie minimálnej daňovej sadzby v rámci smernice o dani z energie prostredníctvom platby takýchto parafiškálnych poplatkov. Takýto prístup preto nie je v súlade s účelom smernice o dani z energie. Komisia sa domnieva, že minimálne sadzby smernice o dani z energie boli stanovené len na účely uplatnenia v rámci systému daní z energie patriaceho do pôsobnosti práva Spoločenstva. Ich uplatnenie vo funkcii kritéria mimo oblasti patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva by viedlo k uplatňovaniu, ktoré sa nepredpokladalo. Minimálne sadzby zjavne neboli určené s cieľom stanoviť celkové zaťaženie, ktoré by mali znášať energeticky náročné podniky na základe environmentálnych regulačných opatrení, ako to vyplýva najmä z mechanizmov financovania pre zásobovacie tarify. Pri takomto prístupe by sa takisto nezohľadnila skutočnosť, že politika v oblasti štátnej pomoci akceptuje zhovievavý prístup v súvislosti s oslobodením od dane nad rámec minimálnej sadzby patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva z dôvodu, že prostredníctvom dodržiavania minimálnych sadzieb platných vo všetkých členských štátoch sa aspoň do určitej miery zabezpečí rovnaké zaobchádzanie. Tento argument však neplatí na zaťaženie vyplývajúce zo systémov zásobovacích taríf nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, v prípade ktorého môže prostredníctvom odchýlky od štandardných príspevkov dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(139)

Nedostatok pravidiel pre oslobodenie od parafiškálnych poplatkov nemohla odstrániť analógia s existujúcimi pravidlami podľa práva EÚ pre zníženie daní z energie. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že analogické uplatňovanie pravidiel pre zníženie daní z energie patriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva aj na parafiškálne poplatky, ktoré nepatria do pôsobnosti práva Spoločenstva by znamenalo, že podniky by mohli pozastaviť vyplácanie minimálnej daňovej sadzby v rámci smernice o dani z energie prostredníctvom platby takýchto parafiškálnych poplatkov. Takýto prístup preto nie je v súlade s účelom smernice o dani z energie. Komisia sa domnieva, že minimálne sadzby smernice o dani z energie boli stanovené len na účely uplatnenia v rámci systému daní z energie patriaceho do pôsobnosti práva Spoločenstva. Ich uplatnenie vo funkcii kritéria mimo oblasti patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva by viedlo k uplatňovaniu, ktoré sa nepredpokladalo. Minimálne sadzby zjavne neboli určené s cieľom stanoviť celkové zaťaženie, ktoré by mali znášať energeticky náročné podniky na základe environmentálnych regulačných opatrení, ako to vyplýva najmä z mechanizmov financovania pre zásobovacie tarify. Pri takomto prístupe by sa takisto nezohľadnila skutočnosť, že politika v oblasti štátnej pomoci akceptuje zhovievavý prístup v súvislosti s oslobodením od dane nad rámec minimálnej sadzby patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva z dôvodu, že prostredníctvom dodržiavania minimálnych sadzieb platných vo všetkých členských štátoch sa aspoň do určitej miery zabezpečí rovnaké zaobchádzanie. Tento argument však neplatí na zaťaženie vyplývajúce zo systémov zásobovacích taríf nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, v prípade ktorého môže prostredníctvom odchýlky od štandardných príspevkov dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (140) | Z uvedeného vyplýva, že nedostatok pravidiel týkajúcich sa zníženia parafiškálnych poplatkov nepredstavuje právne vákuum, ktoré nie je zlučiteľné so zásadou práva EÚ a ktoré možno odstrániť prostredníctvom vyvodenia analógie k existujúcim pravidlám o znížení dane z energie patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

(140)

Z uvedeného vyplýva, že nedostatok pravidiel týkajúcich sa zníženia parafiškálnych poplatkov nepredstavuje právne vákuum, ktoré nie je zlučiteľné so zásadou práva EÚ a ktoré možno odstrániť prostredníctvom vyvodenia analógie k existujúcim pravidlám o znížení dane z energie patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva.

| (141) | Aj keby bolo analogické uplatnenie možné, mechanizmus oslobodenia z dôvodov uvedených v odôvodneniach 129 až 133 v nijakom prípade nemožno považovať za zlučiteľný. |
| --- | --- |

(141)

Aj keby bolo analogické uplatnenie možné, mechanizmus oslobodenia z dôvodov uvedených v odôvodneniach 129 až 133 v nijakom prípade nemožno považovať za zlučiteľný.

| (142) | Komisia z uvedeného vyvodzuje, že medzi notifikovaným mechanizmom oslobodenia a pravidlami na overenie zníženia dane z energie patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva neexistuje podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia nijaká analógia a mechanizmus oslobodenia preto na základe takejto podobnosti nie je možné schváliť. |
| --- | --- |

(142)

Komisia z uvedeného vyvodzuje, že medzi notifikovaným mechanizmom oslobodenia a pravidlami na overenie zníženia dane z energie patriacej do pôsobnosti práva Spoločenstva neexistuje podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia nijaká analógia a mechanizmus oslobodenia preto na základe takejto podobnosti nie je možné schváliť.

5.3.3.   Analógia s článkom 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách

| (143) | Komisia ďalej skúmala, či by mohla schváliť mechanizmus oslobodenia podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. |
| --- | --- |

(143)

Komisia ďalej skúmala, či by mohla schváliť mechanizmus oslobodenia podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

| (144) | Podľa Rakúska ponecháva rozdielne znenie kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách istý priestor na schválenie opatrenia podľa analógie k článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Rakúsko uviedlo, že v bode 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia sa uvádza:
  „Aby boli zníženia harmonizovaných daní alebo oslobodenia od nich, a to najmä tých, ktoré harmonizuje smernica 2003/96/ES, zlučiteľné s článkom 87 Zmluvy o ES, musia byť zlučiteľné s príslušnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva a byť v súlade s limitmi a podmienkami stanovenými v týchto predpisoch.“ |
| --- | --- |

(144)

Podľa Rakúska ponecháva rozdielne znenie kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia a článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách istý priestor na schválenie opatrenia podľa analógie k článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Rakúsko uviedlo, že v bode 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia sa uvádza:

„Aby boli zníženia harmonizovaných daní alebo oslobodenia od nich, a to najmä tých, ktoré harmonizuje smernica 2003/96/ES, zlučiteľné s článkom 87 Zmluvy o ES, musia byť zlučiteľné s príslušnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva a byť v súlade s limitmi a podmienkami stanovenými v týchto predpisoch.“

| (145) | Článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách znie naproti tomu takto:
  „Schémy environmentálnej pomoci vo forme úľavy z environmentálnych daní, ktorá spĺňa podmienky smernice 2003/96/ES, sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 88 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku.“ (78) |
| --- | --- |

(145)

Článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách znie naproti tomu takto:

„Schémy environmentálnej pomoci vo forme úľavy z environmentálnych daní, ktorá spĺňa podmienky smernice 2003/96/ES, sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 88 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku.“ (78)

| (146) | Rakúsko na základe uvedeného znenia dospelo k záveru, že článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách možno pravdepodobne vykladať v širšom zmysle ako bod 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Rakúsko uviedlo, že bod 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia možno prípadne uplatiť len na dane regulované smernicou o dani z energie v rámci pôsobnosti práva Spoločenstva, kým článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách vyžaduje iba to, aby mechanizmus oslobodenia obsahoval len minimálnu výšku dane stanovenú smernicou o dani z energie, aj keby nešlo o daň z energie patriacu do pôsobnosti práva Spoločenstva. Podľa Rakúska by sa článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách preto mohol uplatňovať na zníženie environmentálnych daní nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, ktoré by sa mohli označiť za zlučiteľné s jednotným trhom v prípade, ak by sa v rámci všeobecného daňového systému zachovali minimálne sumy splatné za daň z energie. Rakúsko síce namietalo, že príspevky platené v rámci zákona o ekoenergii nepredstavujú dane (79), ale uviedlo, že notifikovaný mechanizmus oslobodenie by sa mohol preskúmať a schváliť v súlade s ustanovením o environmentálnych daniach podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. |
| --- | --- |

(146)

Rakúsko na základe uvedeného znenia dospelo k záveru, že článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách možno pravdepodobne vykladať v širšom zmysle ako bod 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Rakúsko uviedlo, že bod 152 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia možno prípadne uplatiť len na dane regulované smernicou o dani z energie v rámci pôsobnosti práva Spoločenstva, kým článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách vyžaduje iba to, aby mechanizmus oslobodenia obsahoval len minimálnu výšku dane stanovenú smernicou o dani z energie, aj keby nešlo o daň z energie patriacu do pôsobnosti práva Spoločenstva. Podľa Rakúska by sa článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách preto mohol uplatňovať na zníženie environmentálnych daní nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva, ktoré by sa mohli označiť za zlučiteľné s jednotným trhom v prípade, ak by sa v rámci všeobecného daňového systému zachovali minimálne sumy splatné za daň z energie. Rakúsko síce namietalo, že príspevky platené v rámci zákona o ekoenergii nepredstavujú dane (79), ale uviedlo, že notifikovaný mechanizmus oslobodenie by sa mohol preskúmať a schváliť v súlade s ustanovením o environmentálnych daniach podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

| (147) | Podľa Komisie však nie je možné vyvodiť analógiu s článkom 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Po prvé, pravidlá uplatniteľné na uvedenú skutkovú podstatu nezodpovedajú pravidlám, ktorých analogické uplatnenie sa požaduje. Zo znenia článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách jednoznačne vyplýva, že tento predpis platí len pre environmentálne dane regulované smernicou o dani z energie. V tomto zmysle je zaradenie ako daň z energie „predpokladom“ pre uplatňovanie článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Tento výklad podporuje aj skutočnosť, ktorá vyplýva z logiky systému všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, že jeho pôsobnosť nemôže presahovať rámec usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, na ktoré sa odvoláva. Článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách preto jednoznačne platí len pre dane z energie regulované smernicou o dani z energie. Ako už bolo uvedené, príspevky hradené v rámci zákona o ekoenergii nepredstavujú environmentálne dane a preto sa na ne neuplatňujú predpisy smernice o dani z energie. Z toho vyplýva, že pravidlá pre dane z energie a pravidlá pre rakúske zásobovacie tarify nie sú porovnateľné. Po druhé, pravidlá uplatniteľné na skutkovú podstatu neobsahujú právne vákuum, ktoré je nezlučiteľné so všeobecnou zásadou práva EÚ a ktoré možno odstrániť prostredníctvom analogického uplatňovania. Zníženie daní alebo samotné porovnateľné opatrenia, na ktoré sa nevzťahuje všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, nie sú nezlučiteľné s právom EÚ, ale vyžadujú len zachovanie všeobecnej notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ZFEÚ. Podľa usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia alebo v prípade, ak ich nemožno uplatniť, sa môžu priamo preskúmať podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a možno ich považovať za zlučiteľné s jednotným trhom. Z toho vyplýva, že pravidlá uplatniteľné na preskúmanie rakúskej schémy o štátnej pomoci neobsahujú právne vákuum nezlučiteľné s právom EÚ. |
| --- | --- |

(147)

Podľa Komisie však nie je možné vyvodiť analógiu s článkom 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Po prvé, pravidlá uplatniteľné na uvedenú skutkovú podstatu nezodpovedajú pravidlám, ktorých analogické uplatnenie sa požaduje. Zo znenia článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách jednoznačne vyplýva, že tento predpis platí len pre environmentálne dane regulované smernicou o dani z energie. V tomto zmysle je zaradenie ako daň z energie „predpokladom“ pre uplatňovanie článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Tento výklad podporuje aj skutočnosť, ktorá vyplýva z logiky systému všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, že jeho pôsobnosť nemôže presahovať rámec usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia, na ktoré sa odvoláva. Článok 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách preto jednoznačne platí len pre dane z energie regulované smernicou o dani z energie. Ako už bolo uvedené, príspevky hradené v rámci zákona o ekoenergii nepredstavujú environmentálne dane a preto sa na ne neuplatňujú predpisy smernice o dani z energie. Z toho vyplýva, že pravidlá pre dane z energie a pravidlá pre rakúske zásobovacie tarify nie sú porovnateľné. Po druhé, pravidlá uplatniteľné na skutkovú podstatu neobsahujú právne vákuum, ktoré je nezlučiteľné so všeobecnou zásadou práva EÚ a ktoré možno odstrániť prostredníctvom analogického uplatňovania. Zníženie daní alebo samotné porovnateľné opatrenia, na ktoré sa nevzťahuje všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, nie sú nezlučiteľné s právom EÚ, ale vyžadujú len zachovanie všeobecnej notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ZFEÚ. Podľa usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia alebo v prípade, ak ich nemožno uplatniť, sa môžu priamo preskúmať podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a možno ich považovať za zlučiteľné s jednotným trhom. Z toho vyplýva, že pravidlá uplatniteľné na preskúmanie rakúskej schémy o štátnej pomoci neobsahujú právne vákuum nezlučiteľné s právom EÚ.

| (148) | Komisia na základe uvedeného dospela k záveru, že medzi príspevkami v rámci dane z ekoenergie a daňami z energie patriacimi do pôsobnosti práva Spoločenstva nenachádza podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách nijakú podobnosť a že na základe takejto analógie mechanizmus oslobodenia preto nemôže schváliť. |
| --- | --- |

(148)

Komisia na základe uvedeného dospela k záveru, že medzi príspevkami v rámci dane z ekoenergie a daňami z energie patriacimi do pôsobnosti práva Spoločenstva nenachádza podľa článku 25 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách nijakú podobnosť a že na základe takejto analógie mechanizmus oslobodenia preto nemôže schváliť.

5.3.4.   Zlučiteľnosť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (149) | Komisia konštatuje, že Rakúsko neuviedlo možnosť považovať mechanizmus oslobodenia za zlučiteľný priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Keďže členský štát musí uviesť dôvody, na základe ktorých možno stanoviť zlučiteľnosť pomoci (80), a musí preukázať, že boli splnené príslušné podmienky, Rakúsko už z tohto dôvodu nemôže vyvodiť základ pre zlučiteľnosť. |
| --- | --- |

(149)

Komisia konštatuje, že Rakúsko neuviedlo možnosť považovať mechanizmus oslobodenia za zlučiteľný priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Keďže členský štát musí uviesť dôvody, na základe ktorých možno stanoviť zlučiteľnosť pomoci (80), a musí preukázať, že boli splnené príslušné podmienky, Rakúsko už z tohto dôvodu nemôže vyvodiť základ pre zlučiteľnosť.

| (150) | Komisia napriek tomu preskúmala, či by bolo možné považovať mechanizmus oslobodenia na tomto právnom základe za zlučiteľný. |
| --- | --- |

(150)

Komisia napriek tomu preskúmala, či by bolo možné považovať mechanizmus oslobodenia na tomto právnom základe za zlučiteľný.

| (151) | Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom. Podľa judikatúry Súdneho dvora môže Komisia vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s jednotným trhom v prípade, že táto pomoc prispieva k realizácii cieľa spoločného záujmu (81), je potrebná na dosiahnutie tohto cieľa (82) a nemení obchodné podmienky spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(151)

Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom. Podľa judikatúry Súdneho dvora môže Komisia vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s jednotným trhom v prípade, že táto pomoc prispieva k realizácii cieľa spoločného záujmu (81), je potrebná na dosiahnutie tohto cieľa (82) a nemení obchodné podmienky spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

| (152) | Bežnou praxou Komisie preto je (83), že opatrenia možno vyhlásiť za zlučiteľné priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ak sú nevyhnutné a primerané a ak pozitívny vplyv na cieľ spoločného záujmu prevažuje nad negatívnymi vplyvmi na hospodársku súťaž a obchod. Komisia v tejto súvislosti považuje za primerané preskúmať tieto otázky:






  1. | Sú ciele opatrenia pomoci jasne definované a predstavujú spoločný záujem? |
| --- | --- | --- |

(152)

Bežnou praxou Komisie preto je (83), že opatrenia možno vyhlásiť za zlučiteľné priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ak sú nevyhnutné a primerané a ak pozitívny vplyv na cieľ spoločného záujmu prevažuje nad negatívnymi vplyvmi na hospodársku súťaž a obchod. Komisia v tejto súvislosti považuje za primerané preskúmať tieto otázky:

1.

Sú ciele opatrenia pomoci jasne definované a predstavujú spoločný záujem?

| 2. | Navrhla sa pomoc tak, aby splnila cieľ spoločného záujmu? Predovšetkým:






  a) | Je opatrenie pomoci vhodným a nevyhnutným nástrojom alebo existujú iné, vhodnejšie nástroje? |
| --- | --- | --- |

2.

Navrhla sa pomoc tak, aby splnila cieľ spoločného záujmu? Predovšetkým:

a)

Je opatrenie pomoci vhodným a nevyhnutným nástrojom alebo existujú iné, vhodnejšie nástroje?

| b) | Má pomoc motivačný účinok, t. j. ovplyvní táto pomoc správanie podnikov? |
| --- | --- |

b)

Má pomoc motivačný účinok, t. j. ovplyvní táto pomoc správanie podnikov?

| c) | Je táto pomoc primeraná, t. j. mohla by sa rovnaká zmena v správaní dosiahnuť aj pri menšej pomoci? |
| --- | --- |

c)

Je táto pomoc primeraná, t. j. mohla by sa rovnaká zmena v správaní dosiahnuť aj pri menšej pomoci?

| 3. | Sú narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod obmedzené natoľko, že celková bilancia je pozitívna? |
| --- | --- |

3.

Sú narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod obmedzené natoľko, že celková bilancia je pozitívna?

| (153) | Podľa informácií Rakúska je toto opatrenie v prvom rade zamerané na ochranu životného prostredia. Ako je uvedené v bodoch 126 až 129, mechanizmus oslobodenia nie je pre však ochranu životného prostredia nijakým prínosom. |
| --- | --- |

(153)

Podľa informácií Rakúska je toto opatrenie v prvom rade zamerané na ochranu životného prostredia. Ako je uvedené v bodoch 126 až 129, mechanizmus oslobodenia nie je pre však ochranu životného prostredia nijakým prínosom.

| (154) | Environmentálny účinok opatrenia sa okrem toho dosiahne prostredníctvom všeobecného zvýšenia zásobovacích taríf, čo by podľa Rakúska nebolo možné bez zaistenia konkurencieschopnosti energeticky náročných podnikov prostredníctvom notifikovaného mechanizmu oslobodenia. Rakúske orgány vo svojich pripomienkach okrem toho uviedli, že cieľom mechanizmu oslobodenia je zvýšiť konkurencieschopnosť energeticky náročných podnikov v Rakúsku voči konkurentom z ostatných členských štátov. Komisia vo svojich rozhodnutiach nikdy neakceptovala, že takáto pomoc by prispievala k cieľu spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(154)

Environmentálny účinok opatrenia sa okrem toho dosiahne prostredníctvom všeobecného zvýšenia zásobovacích taríf, čo by podľa Rakúska nebolo možné bez zaistenia konkurencieschopnosti energeticky náročných podnikov prostredníctvom notifikovaného mechanizmu oslobodenia. Rakúske orgány vo svojich pripomienkach okrem toho uviedli, že cieľom mechanizmu oslobodenia je zvýšiť konkurencieschopnosť energeticky náročných podnikov v Rakúsku voči konkurentom z ostatných členských štátov. Komisia vo svojich rozhodnutiach nikdy neakceptovala, že takáto pomoc by prispievala k cieľu spoločného záujmu.

| (155) | Jedinú výnimku predstavuje kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Hoci Komisia akceptuje zníženie environmentálnej dane, požaduje platbu minimálnej daňovej sadzby. Celková suma, ktorú podnik profitujúci zo zníženia dane platí do daňových príjmov, sa tak ďalej zvyšuje s každým spôsobeným znečistením. V danom prípade je však situácia iná. Príspevok sa vypláca od výšky 0,5 % čistej hodnoty produkcie. Ďalšie znečistenia už nepodliehajú nijakým parafiškálnym daniam. Znamená to, že príspevok na spôsobené znečistenie sa znižuje s každou ďalšou jednotkou. Systém tak poskytuje stimul na spotrebu dodatočných zdrojov namiesto ich úspory. |
| --- | --- |

(155)

Jedinú výnimku predstavuje kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Hoci Komisia akceptuje zníženie environmentálnej dane, požaduje platbu minimálnej daňovej sadzby. Celková suma, ktorú podnik profitujúci zo zníženia dane platí do daňových príjmov, sa tak ďalej zvyšuje s každým spôsobeným znečistením. V danom prípade je však situácia iná. Príspevok sa vypláca od výšky 0,5 % čistej hodnoty produkcie. Ďalšie znečistenia už nepodliehajú nijakým parafiškálnym daniam. Znamená to, že príspevok na spôsobené znečistenie sa znižuje s každou ďalšou jednotkou. Systém tak poskytuje stimul na spotrebu dodatočných zdrojov namiesto ich úspory.

| (156) | Komisia preto zastáva názor, že táto pomoc neprispieva k cieľu spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(156)

Komisia preto zastáva názor, že táto pomoc neprispieva k cieľu spoločného záujmu.

| (157) | Komisia konštatuje, že podľa judikatúry Súdneho dvora „[...] prevádzková pomoc, teda pomoc, prostredníctvom ktorej má byť podnik zbavený nákladov, ktoré by v rámci svojej správy alebo bežných činností zvyčajne musel znášať, v zásade nepatrí do pôsobnosti článku 92 ods. 3 [súčasný článok 107 ods. 3 ZFEÚ] [...]“. (84) Súdny dvor ďalej konštatuje: „Podľa judikatúry táto pomoc zásadne narušila hospodárske podmienky v odvetviach, v ktorých sa poskytuje, bez toho, aby bola vhodná na dosiahnutie účelov stanovených v ustanoveniach o výnimkách“. (85) V súvislosti s daným prípadom sa Komisia domnieva, že mechanizmus oslobodenia predstavuje prevádzkovú pomoc, keďže oslobodzuje zvýhodnené podniky od platenia časti ich nákladov na nákup elektriny, ktoré by za bežných okolností museli znášať v rámci svojej obchodnej činnosti. |
| --- | --- |

(157)

Komisia konštatuje, že podľa judikatúry Súdneho dvora „[...] prevádzková pomoc, teda pomoc, prostredníctvom ktorej má byť podnik zbavený nákladov, ktoré by v rámci svojej správy alebo bežných činností zvyčajne musel znášať, v zásade nepatrí do pôsobnosti článku 92 ods. 3 [súčasný článok 107 ods. 3 ZFEÚ] [...]“. (84) Súdny dvor ďalej konštatuje: „Podľa judikatúry táto pomoc zásadne narušila hospodárske podmienky v odvetviach, v ktorých sa poskytuje, bez toho, aby bola vhodná na dosiahnutie účelov stanovených v ustanoveniach o výnimkách“. (85) V súvislosti s daným prípadom sa Komisia domnieva, že mechanizmus oslobodenia predstavuje prevádzkovú pomoc, keďže oslobodzuje zvýhodnené podniky od platenia časti ich nákladov na nákup elektriny, ktoré by za bežných okolností museli znášať v rámci svojej obchodnej činnosti.

| (158) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc v nijakom prípade nie je vhodným politickým nástrojom na dosiahnutie tohto cieľa, aj keby konkurencieschopnosť bola cieľom v spoločnom záujme. |
| --- | --- |

(158)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc v nijakom prípade nie je vhodným politickým nástrojom na dosiahnutie tohto cieľa, aj keby konkurencieschopnosť bola cieľom v spoločnom záujme.

| (159) | Pokiaľ ide o environmentálne dane, Komisia akceptovala obmedzenú výnimku z tejto zásady, pričom však mala na zreteli konkrétny cieľ. Zníženie environmentálnych daní a oslobodenie od nich v prospech konkrétnych hospodárskych odvetví alebo kategórií podnikov je podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia prípustné, ak umožňujú vyššie zdanenie iných podnikov, takže dochádza k celkovo lepšej internalizácii nákladov a k lepšej ochrane životného prostredia. Komisia sa preto domnieva, že takáto pomoc sa môže preukázať ako potrebná s cieľom nepriamo pozastaviť negatívne externé vplyvy, pretože umožňuje zavedenie, resp. zachovanie relatívne vysokých vnútroštátnych environmentálnych daní. |
| --- | --- |

(159)

Pokiaľ ide o environmentálne dane, Komisia akceptovala obmedzenú výnimku z tejto zásady, pričom však mala na zreteli konkrétny cieľ. Zníženie environmentálnych daní a oslobodenie od nich v prospech konkrétnych hospodárskych odvetví alebo kategórií podnikov je podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia prípustné, ak umožňujú vyššie zdanenie iných podnikov, takže dochádza k celkovo lepšej internalizácii nákladov a k lepšej ochrane životného prostredia. Komisia sa preto domnieva, že takáto pomoc sa môže preukázať ako potrebná s cieľom nepriamo pozastaviť negatívne externé vplyvy, pretože umožňuje zavedenie, resp. zachovanie relatívne vysokých vnútroštátnych environmentálnych daní.

| (160) | Komisia však konštatuje, že príspevky na podporu ekoenergie, od ktorých by zvýhodnené podniky mali byť v rámci notifikovanej schémy oslobodené, nie sú environmentálnymi daňami v zmysle bodu 70 ods. 14 a bodu 151 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Dane sú poplatky, ktoré sa odvádzajú do všeobecného štátneho rozpočtu. Príspevky, od ktorých by mali byť zvýhodnené podniky v rámci notifikovanej schémy oslobodené, sa však neodvádzajú do všeobecného štátneho rozpočtu. Naopak, používajú sa výlučne na financovanie príspevkov stredisku OeMAG, ktoré výrobca ekoenergie podporuje prostredníctvom zásobovacích taríf. Tieto príspevky preto nie sú environmentálnymi daňami. |
| --- | --- |

(160)

Komisia však konštatuje, že príspevky na podporu ekoenergie, od ktorých by zvýhodnené podniky mali byť v rámci notifikovanej schémy oslobodené, nie sú environmentálnymi daňami v zmysle bodu 70 ods. 14 a bodu 151 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. Dane sú poplatky, ktoré sa odvádzajú do všeobecného štátneho rozpočtu. Príspevky, od ktorých by mali byť zvýhodnené podniky v rámci notifikovanej schémy oslobodené, sa však neodvádzajú do všeobecného štátneho rozpočtu. Naopak, používajú sa výlučne na financovanie príspevkov stredisku OeMAG, ktoré výrobca ekoenergie podporuje prostredníctvom zásobovacích taríf. Tieto príspevky preto nie sú environmentálnymi daňami.

| (161) | Komisia sa domnieva, že možnosť výnimky zo všeobecného pravidla o prevádzkovej pomoci stanoveného v usmerneniach o pomoci na ochranu životného prostredia by sa mala vykladať reštriktívne. Ako výnimka by sa preto kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia mala obmedzovať na environmentálne dane. |
| --- | --- |

(161)

Komisia sa domnieva, že možnosť výnimky zo všeobecného pravidla o prevádzkovej pomoci stanoveného v usmerneniach o pomoci na ochranu životného prostredia by sa mala vykladať reštriktívne. Ako výnimka by sa preto kapitola 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia mala obmedzovať na environmentálne dane.

| (162) | Ako už bolo uvedené, Komisia konštatuje, že uplatňovanie kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia na parafiškálne poplatky by bolo v rozpore s cieľmi týchto pravidiel a cieľmi smernice o dani z energie so zreteľom na dane z energie patriace do pôsobnosti práva Spoločenstva. Takýto prístup by okrem toho mohol viesť k všeobecnému uplatňovaniu týchto ustanovení na parafiškálne poplatky v oblasti životného prostredia (napr. parafiškálne poplatky za odpad atď.). Takéto rozsiahle uplatňovanie presahuje pôsobnosť a ciele kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(162)

Ako už bolo uvedené, Komisia konštatuje, že uplatňovanie kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia na parafiškálne poplatky by bolo v rozpore s cieľmi týchto pravidiel a cieľmi smernice o dani z energie so zreteľom na dane z energie patriace do pôsobnosti práva Spoločenstva. Takýto prístup by okrem toho mohol viesť k všeobecnému uplatňovaniu týchto ustanovení na parafiškálne poplatky v oblasti životného prostredia (napr. parafiškálne poplatky za odpad atď.). Takéto rozsiahle uplatňovanie presahuje pôsobnosť a ciele kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

| (163) | V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že prevádzková pomoc, ktorá sa môže poskytovať vo forme zníženia parafiškálnych poplatkov, nie je vhodným nástrojom na zlepšenie ochrany životného prostredia. Komisia konštatuje, že podmienky uvedené v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia doteraz neuplatňovala na ostatné typy daní a parafiškálnych poplatkov. |
| --- | --- |

(163)

V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že prevádzková pomoc, ktorá sa môže poskytovať vo forme zníženia parafiškálnych poplatkov, nie je vhodným nástrojom na zlepšenie ochrany životného prostredia. Komisia konštatuje, že podmienky uvedené v kapitole 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia doteraz neuplatňovala na ostatné typy daní a parafiškálnych poplatkov.

| (164) | Komisia okrem toho konštatuje, že rozsah environmentálnej dane, aj keď sa uplatňuje znížená daňová sadzba, je priamo úmerný rozsahu znečistenia životného prostredia spôsobeného daným podnikom. Aj pri uplatňovaní zníženej sadzby dane je environmentálna daň pre podniky aj naďalej stimulom na ochranu zdrojov. V danom prípade sa však tento príspevok obmedzuje od určitej výšky. Znečistenie nad tento rámec sa už nezdaňuje. Prostredníctvom mechanizmu oslobodenia stráca parafiškálny poplatok akúkoľvek motiváciu ekologického prístupu. |
| --- | --- |

(164)

Komisia okrem toho konštatuje, že rozsah environmentálnej dane, aj keď sa uplatňuje znížená daňová sadzba, je priamo úmerný rozsahu znečistenia životného prostredia spôsobeného daným podnikom. Aj pri uplatňovaní zníženej sadzby dane je environmentálna daň pre podniky aj naďalej stimulom na ochranu zdrojov. V danom prípade sa však tento príspevok obmedzuje od určitej výšky. Znečistenie nad tento rámec sa už nezdaňuje. Prostredníctvom mechanizmu oslobodenia stráca parafiškálny poplatok akúkoľvek motiváciu ekologického prístupu.

| (165) | V prípade, že by sa prevádzková pomoc vo forme zníženia parafiškálnych poplatkov uznala za vhodný politický nástroj, Komisia ďalej konštatuje, že na preskúmanie nevyhnutnosti a primeranosti takejto prevádzkovej pomoci by bolo potrebné posúdenie, ktoré by bolo porovnateľné so skúmaním zníženia environmentálnych daní nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (86), keďže posudzovanie daní nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 odráža všeobecné zásady podrobného hospodárskeho hodnotenia uplatniteľného podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(165)

V prípade, že by sa prevádzková pomoc vo forme zníženia parafiškálnych poplatkov uznala za vhodný politický nástroj, Komisia ďalej konštatuje, že na preskúmanie nevyhnutnosti a primeranosti takejto prevádzkovej pomoci by bolo potrebné posúdenie, ktoré by bolo porovnateľné so skúmaním zníženia environmentálnych daní nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia (86), keďže posudzovanie daní nepatriacich do pôsobnosti práva Spoločenstva podľa kapitoly 4 odráža všeobecné zásady podrobného hospodárskeho hodnotenia uplatniteľného podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (166) | Podľa týchto ustanovení musí členský štát predložiť informácie o hospodárskych odvetviach alebo kategóriách príjemcov pomoci, na ktorých sa vzťahuje oslobodenie/zníženie, o situácii hlavných príjemcov pomoci v každom dotknutom hospodárskom odvetví, ako aj o tom, ako môže zdaňovanie ovplyvniť ochranu životného prostredia. Oslobodené odvetvia by mali byť riadne opísané a mal by byť poskytnutý zoznam najväčších príjemcov v každom odvetví (posudzovať najmä obrat, trhový podiel a výšku daňového základu) (87). Komisia musí na základe týchto informácií preskúmať, či je zníženie environmentálnych daní alebo oslobodenie od nich nevyhnutné a primerané. Pokiaľ ide o kritérium nevyhnutnosti, výber príjemcov pomoci musí byť založený na objektívnych a transparentných kritériách; neznížená environmentálna daň musí viesť k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, ktoré nemožno preniesť na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k významnému zníženiu predaja (88). Pokiaľ ide o primeranosť pomoci, každý členský štát musí preukázať, že každý jednotlivý príjemca zaplatí časť vnútroštátnej úrovne zdaňovania, ktorá je všeobecne ekvivalentná environmentálnej výkonnosti každého jednotlivého príjemcu, že odvádza minimálne 20 % vnútroštátnej dane, keď nie je možné odvodiť nižšiu sadzbu, a že zníženia alebo oslobodenia sú podmienené uzavretím dohôd zameraných na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany životného prostredia (89). |
| --- | --- |

(166)

Podľa týchto ustanovení musí členský štát predložiť informácie o hospodárskych odvetviach alebo kategóriách príjemcov pomoci, na ktorých sa vzťahuje oslobodenie/zníženie, o situácii hlavných príjemcov pomoci v každom dotknutom hospodárskom odvetví, ako aj o tom, ako môže zdaňovanie ovplyvniť ochranu životného prostredia. Oslobodené odvetvia by mali byť riadne opísané a mal by byť poskytnutý zoznam najväčších príjemcov v každom odvetví (posudzovať najmä obrat, trhový podiel a výšku daňového základu) (87). Komisia musí na základe týchto informácií preskúmať, či je zníženie environmentálnych daní alebo oslobodenie od nich nevyhnutné a primerané. Pokiaľ ide o kritérium nevyhnutnosti, výber príjemcov pomoci musí byť založený na objektívnych a transparentných kritériách; neznížená environmentálna daň musí viesť k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, ktoré nemožno preniesť na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k významnému zníženiu predaja (88). Pokiaľ ide o primeranosť pomoci, každý členský štát musí preukázať, že každý jednotlivý príjemca zaplatí časť vnútroštátnej úrovne zdaňovania, ktorá je všeobecne ekvivalentná environmentálnej výkonnosti každého jednotlivého príjemcu, že odvádza minimálne 20 % vnútroštátnej dane, keď nie je možné odvodiť nižšiu sadzbu, a že zníženia alebo oslobodenia sú podmienené uzavretím dohôd zameraných na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany životného prostredia (89).

| (167) | Komisia však konštatuje, že Rakúsko ani napriek viacerým výzvam Komisie nepredložilo uvedené informácie (90). Komisia následne nemohla preskúmať, či bola táto pomoc nevyhnutná a primeraná, alebo akým spôsobom by prispela k ochrane životného prostredia. |
| --- | --- |

(167)

Komisia však konštatuje, že Rakúsko ani napriek viacerým výzvam Komisie nepredložilo uvedené informácie (90). Komisia následne nemohla preskúmať, či bola táto pomoc nevyhnutná a primeraná, alebo akým spôsobom by prispela k ochrane životného prostredia.

| (168) | Rakúsko okrem toho nemohlo preukázať ani to, že mechanizmus oslobodenia má stimulujúci účinok. |
| --- | --- |

(168)

Rakúsko okrem toho nemohlo preukázať ani to, že mechanizmus oslobodenia má stimulujúci účinok.

| (169) | Komisia poukazuje na skutočnosť, že podľa judikatúry Súdneho dvora hrozí pri prevádzkovej pomoci takéhoto typu narušenie hospodárskej súťaže a môže mať negatívny vplyv na obchodné podmienky (91). V danom prípade sa narušenie hospodárskej súťaže zintenzívni, pretože podniky, ktoré môžu uplatniť mechanizmus oslobodenia, už dostávajú prevádzkovú pomoc vo forme zníženia daní v rámci zdaňovania energie. Poskytnutie druhej prevádzkovej pomoci, ktorá je navyše časovo neobmedzená, by mohlo narušiť hospodársku súťaž a obchod spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(169)

Komisia poukazuje na skutočnosť, že podľa judikatúry Súdneho dvora hrozí pri prevádzkovej pomoci takéhoto typu narušenie hospodárskej súťaže a môže mať negatívny vplyv na obchodné podmienky (91). V danom prípade sa narušenie hospodárskej súťaže zintenzívni, pretože podniky, ktoré môžu uplatniť mechanizmus oslobodenia, už dostávajú prevádzkovú pomoc vo forme zníženia daní v rámci zdaňovania energie. Poskytnutie druhej prevádzkovej pomoci, ktorá je navyše časovo neobmedzená, by mohlo narušiť hospodársku súťaž a obchod spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

| (170) | Komisia preto dospela k záveru, že mechanizmus oslobodenia nemožno na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ považovať za zlučiteľný s jednotným trhom. |
| --- | --- |

(170)

Komisia preto dospela k záveru, že mechanizmus oslobodenia nemožno na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ považovať za zlučiteľný s jednotným trhom.

5.4.   Záver

| (171) | Komisia so zreteľom na uvedené skutočnosti preskúmala podporu výrobcov ekoenergie, ako aj mechanizmus oslobodenia pre energeticky náročné podniky. Pokiaľ ide o podporu výrobcov ekoenergie, Komisia konštatuje, že toto opatrenie klasifikovala vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 ako štátnu pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom. Pokiaľ ide o mechanizmus oslobodenia, ktorý bol predmetom formálneho zisťovania, Komisia konštatovala, že aj toto opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa Komisie však v prípade mechanizmu oslobodenia, ktorý predstavuje čistú prevádzkovú pomoc, neprichádza do úvahy nijaká výnimka zo všeobecnej zásady zákazu štátnej pomoci stanovená v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(171)

Komisia so zreteľom na uvedené skutočnosti preskúmala podporu výrobcov ekoenergie, ako aj mechanizmus oslobodenia pre energeticky náročné podniky. Pokiaľ ide o podporu výrobcov ekoenergie, Komisia konštatuje, že toto opatrenie klasifikovala vo svojom rozhodnutí z 22. júla 2009 ako štátnu pomoc zlučiteľnú s jednotným trhom. Pokiaľ ide o mechanizmus oslobodenia, ktorý bol predmetom formálneho zisťovania, Komisia konštatovala, že aj toto opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa Komisie však v prípade mechanizmu oslobodenia, ktorý predstavuje čistú prevádzkovú pomoc, neprichádza do úvahy nijaká výnimka zo všeobecnej zásady zákazu štátnej pomoci stanovená v ZFEÚ.

Komisia po zohľadnení všetkých informácií, ktoré mala k dispozícii, dospela k záveru, že štátnu pomoc, ktorú Rakúsko plánuje poskytnúť energeticky náročným podnikom, nemožno klasifikovať ako zlučiteľnú s jednotným trhom

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo forme čiastočného oslobodenia od povinnosti nakupovať ekoenergiu, ktorú Rakúsko plánuje poskytnúť energeticky náročný podnikom, nie je zlučiteľná s jednotným trhom.

Pomoc sa preto nemôže poskytnúť.

Článok 2

Do dvoch mesiacov od uverejnenia tohto rozhodnutia oznámi Rakúsko Komisii, aké opatrenia boli prijaté s cieľom splniť uvedené rozhodnutie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Rakúsku.

V Bruseli 8. marca 2011

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 217, 11.9.2009, s. 12.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie zo 4. júla 2006 vo veci NN 162/A/2003 a N 317/A/2006 – Podpora výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov podľa rakúskeho zákona o ekoenergii (zásobovacie tarify) (Ú. v. EÚ. C 221, 14.9.2006, s. 8).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1.

3

(4)  Štátna pomoc, vec C 24/09 (ex N 446/08), K(2009) 3538 v konečnom znení (Ú. v. EÚ C 217, 11.9.2009, s. 12).

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

5

(6)  § 22c ods. 5 zákona o ekoenergii: „Zmluvy medzi distribútormi elektrickej energie a odberateľmi musia v prípade existencie rozhodnutia podľa ods. 1 nevyhnutne stanovovať, že týmto odberateľom sa od okamihu udelenia absolutória pre kvótu distribútorov (§ 15 ods. 1 Z 3 a ods. 1a) nebude dodávať nijaká ekoenergia, ktorú distribútorom prideľuje zúčtovacie stredisko (§ 19 ods. 1), a že na nich nebudú prenášať dodatočné náklady na ekoenergiu. Akékoľvek ustanovenia s opačným účinkom sú neplatné.“

6

(7)  § 15 ods. 1a zákona o ekoenergii: „Ak distribútori ekoenergie preukážu zúčtovaciemu stredisku, že dodávajú energiu zákazníkom, ktorí získali rozhodnutie podľa § 22c ods. 1, musí zúčtovacie stredisko túto skutočnosť bezodkladne zohľadniť pri stanovovaní kvót pre distribútorov elektrickej energie (§ 15 ods. 1 Z 3). Pokiaľ ide o množstvá elektrickej energie, v prípade ktorých nesmie dôjsť k prideleniu, kvóta všetkých distribútorov elektrickej energie pre ostatné dodávky elektrickej energie sa zvýši. Ak na základe platných trhových pravidiel nie je možné ihneď vykonať úpravu kvót, zúčtovacie stredisko je oprávnené čo najlepšie využiť prebytok energie v dôsledku vylúčenia možnosti pridelenia v zmysle § 15 ods. 4“

7

(8)  List z 9. septembra 2010, ktorým Rakúsko odpovedalo na otázky Komisie z 19. júla 2010 (s. 5).

8

(9)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 106, 8.5.2009, s. 8.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

12

(13)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. marca 2001 vo veci C-379/98 PreussenElektra/Šlezvicko-Holštajnsko, Zb. 2001, s. I-2099.

13

PreussenElektra/Šlezvicko-Holštajnsko

(14)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. júla 2008 vo veci C-206/06 Essent Zb. 2008, s. I-5497.

14

Essent

(15)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. decembra 1996 vo veci T- 358/94, Zb. 1996, s. II-2109.

15

(16)  Rozsudok Súdneho dvora z 20. septembra 2007 vo veci T- 136/2007, Zb. 2007, s. II- 4063.

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. marca 1993 vo veciach C-72/91 a C-73/91, Zb. 1993, s. I-887.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. júla 2004 vo veci C-345/02, Zb. 2004, s. I-7139.

18

(19)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. novembra 2001 vo veci C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH, Zb. 2001, s. I-8365.

19

Adria-Wien Pipeline GmbH

(20)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. novembra 2001 vo veci C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH, Zb. 2001, s. I-8365, bod 16.

20

Adria-Wien Pipeline GmbH

(21)  N 271/06, DK, oslobodenie od dane pre prebytok tepla (Ú. v. EÚ C 41, 24.2.2007, s. 2);, N 820/06, DE, oslobodenie od dane pre konkrétne energeticky náročné postupy (Ú. v. EÚ C 80, 13.4.2007, s. 4).

21

(22)  Smernica 2003/96/ES.

22

(23)  Nariadenie (ES) č. 800/2008.

23

(24)  Pripomienky Rakúska k rozhodnutiu Komisie o začatí konania z 22. júla 2009 predložené 9. septembra 2010.

24

(25)  Uverejnili Nemecko, Dánsko, Holandsko, Fínsko, Švédsko a Rakúsko.

25

(26)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

26

(27)  Nasledujúce posúdenie sa opiera o ZFEÚ, ako aj o Dohodu o EHP. Z dôvodu zjednodušenia sa však ďalej uvádza len odkaz na ustanovenia ZFEÚ.

27

(28)  Rozhodnutie Komisie vo veci C 24/09 (ex-N446/08) – Rakúsky zákon o ekoenergii – údajná pomoc pre veľkoodberateľov.

28

Rakúsky zákon o ekoenergii – údajná pomoc pre veľkoodberateľov

(29)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. júna 1999 vo veci C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, body 28 až 31; vec C-143/99 Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko, Zb. 2001, s. I-8365, bod. 41.

29

Belgicko/Komisia

Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko

(30)  List z 9. septembra 2010, ktorým Rakúsko odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 19.júla 2010.

30

(31)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002 vo veci C-482/99 Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, bod 24.

31

Francúzsko/Komisia (Stardust Marine

(32)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

32

(33)  Vec C-206/06 Essent/Aluminium, Zb. 2008, s. I-05497, bod 74.

33

Essent/Aluminium

(34)  Porovnaj v tejto súvislosti aj bod 74 vo veci Essent.

34

(35)  Vec C-379/98 PreussenElektra/Schleswag, rozsudok z 13. marca 2001, Zb. 2001, s. I-2099. Predmetom tohto rozsudku bol nemecký systém zásobovacích taríf z roku 1998 a uvádza sa v ňom, že v tomto prípade nejde o nijakú štátnu pomoc. V rámci tohto systému nemecký zákon priamo upravil vzťah medzi výrobcami ekoenergie a jej distribútormi tým, že zaviazal súkromných dodávateľov energie nakupovať elektrickú energiu vyrobenú v rámci ich oblasti z obnoviteľných zdrojov energie za minimálnu cenu (zásobovaciu tarifu). Distribútori elektrickej energie sa následne mohli rozhodnúť, ako od spotrebiteľov znovu získajú vyplývajúce dodatočné náklady na ekoenergiu. Na to, aby dosiahli rovnocenný podiel na nákupe ekoenergie, si energetické spoločnosti museli množstvo ekoenergie vzájomne rozdeliť. Z toho vyplynulo viac či menej nákupných množstiev pre ekoenergiu, ktoré zodpovedali trhovému podielu spoločností.

35

PreussenElektra/Schleswag

(36)  Vec 76/78 Steinike a Weinlig/Spolková republika Nemecko, Zb. 1977, s. 595, bod 21: „Zákaz uvedený v článku 92 ods. 1 sa vzťahuje na všetku štátnu pomoc alebo pomoc poskytovanú zo štátnych zdrojov bez toho, aby sa rozlišovalo, či túto pomoc poskytuje štát alebo štátom zriadená alebo poverená verejná alebo súkromná inštitúcia oprávnená vykonávaním schémy štátnej pomoci. Pri uplatňovaní článku 92 je potrebné zohľadniť najmä vplyv tejto pomoci na zvýhodnené podniky alebo výrobcov, nie postavenie inštitúcií zodpovedných za prerozdelenie a správu pomoci.“

36

Steinike a Weinlig/Spolková republika Nemecko

(37)  Rakúsko predložilo tieto údaje na základe skúseností získaných pri uplatňovaní zmeneného a doplneného znenia týchto pravidiel s intenzitou pomoci nižšou, ako sú hranice pre notifikačnú povinnosť.

37

(38)  Podľa článku 17 ods. 1 písm. a) smernice o dani z energie je „... ‚energeticky náročný podnik‘ [...] podnikateľský subjekt uvedený v článku 11, v ktorom buď nákupy energetických výrobkov alebo elektriny dosahujú prinajmenšom 3,0 % výrobnej hodnoty alebo výška platenej vnútroštátnej energetickej dane dosahuje prinajmenšom 0,5 % pridanej hodnoty“.

38

(39)  Vec C-143/99 Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko, Zb. 2001, s. I-8365, bod 36.

39

Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko

(40)  Adria-Wien Pipeline, body 34 – 35.

40

Adria-Wien Pipeline

(41)  Adria-Wien Pipeline, bod 36.

41

Adria-Wien Pipeline

(42)  Návrhy generálneho advokáta Jacobsa z 29. novembra 2005 vo veci C-368/04 Transalpine Ölleitung, bod 72.

42

Transalpine Ölleitung

(43)  Vec C-143/99 Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko, Zb. 2001, I-8365, bod 48.

43

Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko

(44)  Súd prvého stupňa považoval baskickú schému štátnej pomoci vo forme daňových úľav na investície vo výške viac ako 2,5 miliardy ESP za de facto selektívnu, pretože predmetné daňové zvýhodnenie bolo vyhradené pre podniky so značnými finančnými zdrojmi [spojené veci T-92/00 a T-103/00 Diputación Foral de Alava a iní/Komisia, Zb. 2002, s. II-1385, bod 39 (odvolanie proti tomuto rozsudku Súdny dvor zamietol v spojených veciach C-186/02 P a C-188/02 P Ramondín SA a iní/Komisia, Zb. 2004, s. I-10653, bod 60 a nasledujúce). Súdny dvor ďalej označil schému štátnej pomoci na nákup úžitkových vozidiel za de facto selektívnu, pretože z nej – okrem iného – boli vyňaté veľké podniky (veci C-409/00 Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I-1487, bod 50)].

44

de facto

Diputación Foral de Alava a iní/Komisia

Ramondín SA a iní/Komisia

Španielsko/Komisia

(45)  Rozhodnutie Komisie 2005/565/ES z 9. marca 2004 o úprave pomoci uplatnenej v Rakúsku v súvislosti s náhradou dane za energie na zemný plyn a elektrinu v rokoch 2002 a 2003, body 47 – 49 (Ú. v. EÚ L 190, 22.7.2005, s. 13).

45

(46)  Rozhodnutie 2005/565/ES, odôvodnenie 46.

46

(47)  Rozhodnutie 2005/565/ES, body 68 – 70.

47

(48)  Vec C-368/04 Transalpine Ölleitung, Zb. 2006, s. I-09957.

48

Transalpine Ölleitung

(49)  Návrhy generálneho advokáta Jacobsa z 29. novembra 2005 vo veci C-368/04 Transalpine Ölleitung, bod 73.

49

Transalpine Ölleitung

(50)  Návrhy generálneho advokáta Jacobsa z 29. novembra 2005 vo veci C-368/04 Transalpine Ölleitung, bod 72.

50

Transalpine Ölleitung

(51)  Vec C-173/73 Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 13.

51

Taliansko/Komisia

(52)  Vec C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, bod 32.

52

Belgicko/Komisia

(53)  V rámci tohto hospodárskeho odvetvia existuje určité zameranie na podsektory, ako sú výroba dreva, papiera, potravín, skla, keramiky, kovov a chemických látok.

53

(54)  List z 9. septembra 2010, ktorým Rakúsko odpovedalo na otázky Komisie z 19. júla 2010 (s. 17 a tabuľka 5 na s. 17).

54

(55)  Vec 173/73 Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 33; vec C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, body 28 – 31; vec C-143/99 Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko, Zb. 2001, s. I-8365, bod 41.

55

Taliansko/Komisia

Belgicko/Komisia

Adria-Wien Pipeline a iní/Daňová správa spolkovej krajiny Korutánsko

(56)  Vec C-88/03 Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-07115, bod 81.

56

Portugalsko/Komisia

(57)  Pozri poznámku pod čiarou č. 56.

57

(58)  Vec C-487/06 P Komisia/British Aggregates Association, Zb. 2008, s. I-10505, body 84 – 92.

58

Komisia/British Aggregates Association

(59)  Vec C-88/03 Portugalsko/Komisia citovaná v poznámke pod čiarou 31, bod 82, ktorý odkazuje na „sociálnu súdržnosť“ a „regionálny rozvoj“ ako externé politické ciele.

59

Portugalsko/Komisia

(60)  Pozri poznámku pod čiarou č. 58.

60

(61)  Pozri poznámku pod čiarou č. 54.

61

(62)  Keďže na konečné rozhodnutie Komisie sa ešte čaká, Rakúsko poskytlo výhody vyplývajúce z mechanizmu oslobodenia na základe pomocí de minimis.

62

de minimis

(63)  Vec C-364/90 Taliansko/Komisia, Zb 1993. s. I-2097, bod 20; spojené veci T-132/96 a T-143/96 Slobodný štát Sasko, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH/Komisia, , Zb. 1999, s. II-3663, bod 140; vec C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 81.

63

Taliansko/Komisia

Slobodný štát Sasko, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH/Komisia

Taliansko/Komisia

(64)  Vec C-142/87 Belgicko/Komisia Zb. 1990, s. I-959, bod 56; vec C-39/94 Syndicat français de l’Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní, Zb. 1996, s. I-3547, bod 36.

64

Belgicko/Komisia

Syndicat français de l’Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní

(65)  Vec C-313/90 Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques/Komisia, Zb. 1993, s. I-1125, bod 36; vec C-311/94 IJssel-Vliet Combinatie BV/Minister van Economische Zaken, , Zb. 1996, s. I-5023, bod 43; vec C 351/98 Španielsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-8031, bod 53.

65

Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques/Komisia

IJssel-Vliet Combinatie BV/Minister van Economische Zaken

Španielsko/Komisia

(66)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3..

66

(67)  Nariadenie (ES) č. 800/2008.

67

(68)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

68

(69)  Nariadenie (ES) č. 800/2008.

69

(70)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3..

70

(71)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16.

71

(72)  Ako už bolo uvedené, Komisia sa domnieva, že zásobovacia tarifa jednoznačne nie je environmentálnou daňou patriacou do pôsobnosti práva Spoločenstva.

72

(73)  Bod 156 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

73

(74)  Bod 158 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

74

(75)  Bod 159 usmernení o pomoci na ochranu životného prostredia.

75

(76)  Rakúsko neodpovedalo na príslušné otázky Komisie z 21.júna 2010 a 19. júla 2010.

76

(77)  Vec 165/84 Krohn/Bundesanstalt für Landwirtschaftliche Marktordnung, Zb. 1985, s. 3997, bod 14; vec 6/78 Union française de Céréales/Hauptzollamt Hamburg-Jonas, Zb. 1978, s. 1675.

77

Krohn/Bundesanstalt für Landwirtschaftliche Marktordnung

Union française de Céréales/Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(78)  Podľa článku 25 ods. 2 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách zaplatia príjemcovia daňovej úľavy aspoň minimálnu výšku dane v Spoločenstve stanovenú smernicou 2003/96/ES (smernica o dani z energie). Podľa článku 25 ods. 3 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách sa daňové úľavy poskytujú maximálne na desať rokov. Po uplynutí 10 rokov prehodnotia členské štáty vhodnosť príslušných opatrení pomoci.

78

(79)  List z 9. septembra 2010, ktorým Rakúsko odpovedalo na otázky Komisie z 19. júla 2010, s. 19.

79

(80)  Pozri poznámku pod čiarou č. 63.

80

(81)  Rozsudok súdu zo 14. januára 2009 vo veci T-162/06 Kronoply/Komisia, Zb. 2009, s. II-1, najmä body 65, 66, 74, 75.

81

Kronoply/Komisia

(82)  Rozsudok súdu zo 7. júna 2001 vo veci T-187/99 Agrana Zucker a Stärke/Komisia, Zb. 2001, s. II-1587, bod 74; rozsudok súdu zo 14. mája 2002 vo veci T-126/99 Graphischer Maschinenbau GmbH/Komisia, Zb. 2002, s. II-2427, body 41 – 43; rozsudok súdu z 15. apríla 2008 vo veci C-390/06 Nuova Agricast, Zb. 2008, s. I-2577, body 68 – 69.

82

Agrana Zucker a Stärke/Komisia

Graphischer Maschinenbau GmbH/Komisia

Nuova Agricast

(83)  Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie, bod 1.3 (Ú. v. C 323, 30.12.2006, s. 1); usmernenia Spoločenstva pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia, bod 1.3 (Ú. v. C 82, 1.4.2008, s. 1).

83

(84)  Vec T-459/93 Siemens SA/Komisia, Zb. 1995, II-1675, bod 48.

84

Siemens SA/Komisia

(85)  Vec T-459/93 Siemens SA/Komisia, Zb. 1995, II-1675, bod 48. Pozri aj rozsudok súdu z 8. júla 2010 vo veci T-396/08 Slobodný štát Sasko a Spolková krajina Sasko-Anhaltsko/Komisia, zatiaľ neuverejnené v zbierke, body 46 – 48; vec C-156/98 Nemecko/Komisia Zb. 2000, s. I-6857, bod 30, ako aj citovaná judikatúra.

85

Siemens SA/Komisia

Slobodný štát Sasko a Spolková krajina Sasko-Anhaltsko/Komisia

Nemecko/Komisia

(86)  Ako už bolo uvedené, Komisia sa domnieva, že zásobovacia tarifa jednoznačne nie je environmentálnou daňou patriacou do pôsobnosti práva Spoločenstva.

86

(87)  Pozri poznámku pod čiarou č. 73.

87

(88)  Pozri poznámku pod čiarou č. 74.

88

(89)  Pozri poznámku pod čiarou č. 75.

89

(90)  Rakúsko neodpovedalo na príslušné otázky Komisie z 21.júna 2010 a 19. júla 2010.

90

(91)  Vec T-459/93 Siemens SA/Komisia, Zb. 1995, II-1675, bod 48.

91

Siemens SA/Komisia

---