# Den Europæiske Unions L 209/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.209.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 209 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang17. august 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.209.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 209

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang17. august 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/505/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 6. december 2010 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatningen af nævnte aftales bilag II om koordinering af sociale sikringsordninger | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 817/2011 af 11. august 2011 om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører fransk flag | 12 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 818/2011 af 11. august 2011 om forbud mod fiskeri efter kuller i EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa fra fartøjer, der fører spansk flag | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 819/2011 af 11. august 2011 om forbud mod fiskeri efter sej i VI og EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 820/2011 af 16. august 2011 om godkendelse af aktivstoffet terbuthylazin, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 og Kommissionens beslutning 2008/934/EF (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 821/2011 af 16. august 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater | 24 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 822/2011 af 16. august 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 39 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 823/2011 af 16. august 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11 | 41 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/506/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 16. august 2011 om ændring af beslutning 2005/240/EØF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Polen
  (meddelt under nummer K(2011) 5745) | 43 |
| | | 2011/507/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 16. august 2011 om ændring af beslutning 2005/382/EØF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Ungarn
  (meddelt under nummer K(2011) 5746) | 49 |
| | | 2011/508/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen
  (meddelt under nummer K(2011) 5798)

   (
  1
  ) | 53 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2011/505/EU

*

Rådets afgørelse af 6. december 2010 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatningen af nævnte aftales bilag II om koordinering af sociale sikringsordninger

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 817/2011 af 11. august 2011 om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører fransk flag

12

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 818/2011 af 11. august 2011 om forbud mod fiskeri efter kuller i EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa fra fartøjer, der fører spansk flag

14

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 819/2011 af 11. august 2011 om forbud mod fiskeri efter sej i VI og EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

16

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 820/2011 af 16. august 2011 om godkendelse af aktivstoffet terbuthylazin, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 og Kommissionens beslutning 2008/934/EF (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 821/2011 af 16. august 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

24

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 822/2011 af 16. august 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

39

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 823/2011 af 16. august 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

41

AFGØRELSER

2011/506/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 16. august 2011 om ændring af beslutning 2005/240/EØF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Polen
  (meddelt under nummer K(2011) 5745)

(meddelt under nummer K(2011) 5745)

43

2011/507/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 16. august 2011 om ændring af beslutning 2005/382/EØF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Ungarn
  (meddelt under nummer K(2011) 5746)

(meddelt under nummer K(2011) 5746)

49

2011/508/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen
  (meddelt under nummer K(2011) 5798)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 5798)

1

53

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2009/894/EF af 30. november 2009 om opstilling af miljøkriterierne for tildeling af Fællesskabets miljømærke til møbler af træ (EUT L 320 af 5.12.2009) | 62 |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse 2010/320/EU af 8. juni 2010 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (EUT L 145 af 11.6.2010) | 63 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2009/894/EF af 30. november 2009 om opstilling af miljøkriterierne for tildeling af Fællesskabets miljømærke til møbler af træ (EUT L 320 af 5.12.2009)

(EUT L 320 af 5.12.2009)

62

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse 2010/320/EU af 8. juni 2010 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (EUT L 145 af 11.6.2010)

(EUT L 145 af 11.6.2010)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 6. december 2010

om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer for så vidt angår erstatningen af nævnte aftales bilag II om koordinering af sociale sikringsordninger

(2011/505/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 79, stk. 2, litra b), sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til afgørelse 2002/309/EF, Euratom truffet af Rådet og Kommissionen, for så vidt angår aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde, den 4. april 2002 om indgåelse af syv aftaler med Det Schweiziske Forbund (1), særlig artikel 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (2) (»aftalen«) trådte i kraft den 1. juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (2) (»aftalen«) trådte i kraft den 1. juni 2002.

| (2) | I henhold til artikel 18 i aftalen kan det blandede udvalg træffe afgørelse om ændringer til aftalen, bl.a. til bilag II til aftalen, som vedrører koordineringen af sociale sikringsordninger. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 18 i aftalen kan det blandede udvalg træffe afgørelse om ændringer til aftalen, bl.a. til bilag II til aftalen, som vedrører koordineringen af sociale sikringsordninger.

| (3) | For at sikre ensartet og korrekt anvendelse af EU-retsakter og undgå administrative og eventuelle juridiske vanskeligheder skal bilag II i aftalen ændres for at integrere ny EU-retsakter, som aftalen ikke henviser til i øjeblikket. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre ensartet og korrekt anvendelse af EU-retsakter og undgå administrative og eventuelle juridiske vanskeligheder skal bilag II i aftalen ændres for at integrere ny EU-retsakter, som aftalen ikke henviser til i øjeblikket.

| (4) | Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag II til aftalen og protokollen til samme aftale kodificeres. |
| --- | --- |

(4)

Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag II til aftalen og protokollen til samme aftale kodificeres.

| (5) | Protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne afgørelse. Protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne afgørelse. |
| --- | --- |

(5)

Protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne afgørelse. Protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne afgørelse.

| (6) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold af artikel 4 i nævnte protokol, deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongeriges og Irland. I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(6)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold af artikel 4 i nævnte protokol, deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongeriges og Irland. I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (7) | De forpligtelser i denne aftale, der hører under afsnit V i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er ikke bindende for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige som forpligtelser under EU-retten, men som forpligtelser, der udspringer af en aftale mellem disse medlemsstater og Det Schweiziske Forbund — |
| --- | --- |

(7)

De forpligtelser i denne aftale, der hører under afsnit V i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er ikke bindende for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige som forpligtelser under EU-retten, men som forpligtelser, der udspringer af en aftale mellem disse medlemsstater og Det Schweiziske Forbund —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Unionen skal indtage i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer, baseres på det udkast til det blandede udvalgs afgørelse, der er fastsat i bilag I til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Den i bilag II til denne afgørelse fastsatte erklæring godkendes og afgives på vegne af Unionen i det blandede udvalg, når det blandede udvalg vedtager sin afgørelse, jf. artikel 1.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2010.

På Rådets vegne

J. MILQUET

Formand

---

(1)  EFT L 114 af 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  EFT L 114 af 30.4.2002, s. 6.

2

---

BILAG I

UDKAST TIL

AFGØRELSE Nr. .../2010 VEDTAGET AF DET BLANDEDE UDVALG,

der er nedsat i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer

af ...

om erstatning af nævnte aftales bilag II om koordinering af sociale sikringsordninger

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (i det følgende benævnt »aftalen«), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen blev underskrevet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen blev underskrevet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002.

| (2) | Aftalens bilag II om koordinering af sociale sikringsordninger blev sidst ændret ved afgørelse nr. 1/2006 af 6. juli 2006 (1) og bør nu opdateres, således at der tages hensyn til de nye retsakter fra Den Europæiske Union, som er trådt i kraft siden dengang, især Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af sociale sikringssystemer (2) og de foranstaltninger, der er vedtaget til gennemførelse af nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Aftalens bilag II om koordinering af sociale sikringsordninger blev sidst ændret ved afgørelse nr. 1/2006 af 6. juli 2006 (1) og bør nu opdateres, således at der tages hensyn til de nye retsakter fra Den Europæiske Union, som er trådt i kraft siden dengang, især Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af sociale sikringssystemer (2) og de foranstaltninger, der er vedtaget til gennemførelse af nævnte forordning.

| (3) | Forordning (EF) nr. 883/2004 har erstattet Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (3). |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 883/2004 har erstattet Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (3).

| (4) | Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør aftalens bilag II og protokollen til det nævnte bilag konsolideres i en juridisk bindende udgave. |
| --- | --- |

(4)

Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør aftalens bilag II og protokollen til det nævnte bilag konsolideres i en juridisk bindende udgave.

| (5) | Aftalens bilag II bør bevares i overensstemmelse med udviklingen af de relevante EU-retsakter — |
| --- | --- |

(5)

Aftalens bilag II bør bevares i overensstemmelse med udviklingen af de relevante EU-retsakter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag II til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (i det følgende benævnt »aftalen«) erstattes af bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er udfærdiget på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter dagen for dens vedtagelse.

Udfærdiget i ..., den ....

På det blandede udvalgs vegne

Formand

Sekretærer

BILAG

BILAG II

KOORDINERING AF SOCIALE SIKRINGSORDNINGER

Artikel 1

1.   De kontraherende parter er enige om på området for koordineringen af de sociale sikringsordninger at anvende de af Den Europæiske Unions retsakter, som der henvises til i, og som ændres ved, del A i dette bilag, eller tilsvarende bestemmelser.

2.   Udtrykket »medlemsstat(er)«, der er anført i de retsakter, der henvises til i del A i dette bilag, anses for at finde anvendelse på Schweiz ud over de stater, der er omfattet af de pågældende EU-retsakter.

Artikel 2

1.   Ved anvendelsen af bestemmelserne i dette bilag tager de kontraherende parter hensyn til de EU-retsakter, som der henvises til i del B i dette bilag.

2.   Ved anvendelsen af bestemmelserne i dette bilag tager de kontraherende parter de EU-retsakter ad notam, som der henvises til i del C i dette bilag.

Artikel 3

1.   Særlige bestemmelser om overgangsordninger i forbindelse med arbejdsløshedsforsikring for visse EU-medlemsstaters statsborgere, der har en schweizisk opholdstilladelse, som er gyldig i mindre end et år, vedrørende schweiziske bistandstillæg og vedrørende ydelser i henhold til den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning er fastsat i protokollen til dette bilag.

2.   Protokollen udgør en integrerende del af dette bilag.

DEL A:   OMHANDLEDE RETSAKTER

| 1. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (4 35) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 988/2009 af 16. september 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastsættelse af indholdet i dets bilag (5 36).

  Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasninger til forordning (EF) nr. 883/2004:







  a) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag I, afdeling I:
  »Schweiz

  Kantonal lovgivning om forskud på underholdsbidrag baseret på artikel 131, stk. 2, og 293, stk. 2, i forbundsloven (Federal Civil Act).« |
| --- | --- | --- |

1.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (4 35) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 988/2009 af 16. september 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastsættelse af indholdet i dets bilag (5 36).

Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasninger til forordning (EF) nr. 883/2004:

a)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag I, afdeling I:

»Schweiz

Kantonal lovgivning om forskud på underholdsbidrag baseret på artikel 131, stk. 2, og 293, stk. 2, i forbundsloven (Federal Civil Act).«

| b) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag I, afdeling II:
  »Schweiz

  Ydelser i forbindelse med fødsel og adoption i medfør af den relevante kantonale lovgivning baseret på artikel 3, stk. 2, i forbundsloven om børnetilskud (Federal Family Allowances Act).« |
| --- | --- |

b)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag I, afdeling II:

»Schweiz

Ydelser i forbindelse med fødsel og adoption i medfør af den relevante kantonale lovgivning baseret på artikel 3, stk. 2, i forbundsloven om børnetilskud (Federal Family Allowances Act).«

| c) | Der foretages følgende tilføjelser til bilag II:
  »Tyskland-Schweiz







  a) | Hvad angår overenskomsten om social sikring af 25. februar 1964, som ændret ved tillægsoverenskomst nr. 1 af 9. september 1975 og nr. 2 af 2. marts 1989:






  i) | punkt 9b, stk. 1, punkt 1-4, i slutprotokollen (lovgivning, der finder anvendelse på, og ret til naturalydelser ved sygdom for personer med bopæl i den tyske eksklave Büsingen) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Der foretages følgende tilføjelser til bilag II:

»Tyskland-Schweiz

a)

Hvad angår overenskomsten om social sikring af 25. februar 1964, som ændret ved tillægsoverenskomst nr. 1 af 9. september 1975 og nr. 2 af 2. marts 1989:

i)

punkt 9b, stk. 1, punkt 1-4, i slutprotokollen (lovgivning, der finder anvendelse på, og ret til naturalydelser ved sygdom for personer med bopæl i den tyske eksklave Büsingen)

| ii) | punkt 9e, stk. 1, litra b), første, andet og fjerde punktum, i slutprotokollen (adgang til frivillig sygeforsikring i Tyskland ved flytning i Tyskland). |
| --- | --- |

ii)

punkt 9e, stk. 1, litra b), første, andet og fjerde punktum, i slutprotokollen (adgang til frivillig sygeforsikring i Tyskland ved flytning i Tyskland).

| b) | Hvad angår overenskomsten om arbejdsløshedsforsikring af 20. oktober 1982, som ændret ved tillægsprotokol af 22. december 1992:






  i) | Artikel 8, stk. 5. Med et beløb svarende til størrelsen af det kantonale bidrag i henhold til schweizisk lovgivning yder Tyskland (kommunen Büsingen) tilskud til udgifterne til de faktiske stillinger i forbindelse med arbejdsmarkedsforanstaltninger, som er besat af arbejdstagere, der er omfattet af denne bestemmelse. |
| --- | --- | --- |

b)

Hvad angår overenskomsten om arbejdsløshedsforsikring af 20. oktober 1982, som ændret ved tillægsprotokol af 22. december 1992:

i)

Artikel 8, stk. 5. Med et beløb svarende til størrelsen af det kantonale bidrag i henhold til schweizisk lovgivning yder Tyskland (kommunen Büsingen) tilskud til udgifterne til de faktiske stillinger i forbindelse med arbejdsmarkedsforanstaltninger, som er besat af arbejdstagere, der er omfattet af denne bestemmelse.

Spanien-Schweiz

Punkt 17 i slutprotokollen til overenskomsten om social sikring af 13. oktober 1969, som ændret ved tillægsoverenskomst af 11. juni 1982; personer, der er omfattet af den spanske forsikring i henhold til denne bestemmelse, er fritaget for at være omfattet af den schweiziske sygeforsikring.

Italien-Schweiz

Artikel 9, stk. 1, i overenskomst om social sikring af 14. december 1962, som ændret ved tillægsoverenskomst nr. 1 af 18. december 1963, tillægsaftale af 4. juli 1969, tillægsprotokol af 25. februar 1974 samt tillægsaftale nr. 2 af 2. april 1980.«

| d) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag IV:
  »Schweiz« |
| --- | --- |

d)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag IV:

»Schweiz«

| e) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag VIII, del 1:
  »Schweiz

  Alle ansøgninger om alderdoms-, efterladte- og invalidepension efter den almindelige ordning (forbundslov om alderdoms- og efterladteforsikring samt forbundslov om invalideforsikring) samt alderspensioner under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning).« |
| --- | --- |

e)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag VIII, del 1:

»Schweiz

Alle ansøgninger om alderdoms-, efterladte- og invalidepension efter den almindelige ordning (forbundslov om alderdoms- og efterladteforsikring samt forbundslov om invalideforsikring) samt alderspensioner under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning).«

| f) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag VIII, del 2:
  »Schweiz

  Alderdoms-, efterladte- og invalidepension under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalidepensionsordning).« |
| --- | --- |

f)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag VIII, del 2:

»Schweiz

Alderdoms-, efterladte- og invalidepension under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalidepensionsordning).«

| g) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag IX, del II:
  »Schweiz

  Efterladte- og invalidepension under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalidepensionsordning).« |
| --- | --- |

g)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag IX, del II:

»Schweiz

Efterladte- og invalidepension under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalidepensionsordning).«

| h) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag X:






  »1. | Tillægsydelser (forbundslov om tillægsydelser af 19. marts 1965) og dermed ligestillede ydelser i henhold til den kantonale lovgivning. |
| --- | --- | --- |

h)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag X:

»1.

Tillægsydelser (forbundslov om tillægsydelser af 19. marts 1965) og dermed ligestillede ydelser i henhold til den kantonale lovgivning.

| 2. | Pension i alvorlige tilfælde fra invalideforsikringen (artikel 28, stk. 1a, i forbundslov om invalideforsikring af 19. juni 1959 i den reviderede udgave af 7. oktober 1994). |
| --- | --- |

2.

Pension i alvorlige tilfælde fra invalideforsikringen (artikel 28, stk. 1a, i forbundslov om invalideforsikring af 19. juni 1959 i den reviderede udgave af 7. oktober 1994).

| 3. | Ikke-bidragspligtige ydelser ved arbejdsløshed af blandet karakter i henhold til den kantonale lovgivning. |
| --- | --- |

3.

Ikke-bidragspligtige ydelser ved arbejdsløshed af blandet karakter i henhold til den kantonale lovgivning.

| 4. | Ikke-bidragspligtig ekstraordinær invalidepension for handicappede (artikel 39 i forbundslov om invalidepension af 19. juni 1959), som ikke før deres uarbejdsdygtighed var underlagt schweizisk lovgivning baseret på en aktivitet som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende.« |
| --- | --- |

4.

Ikke-bidragspligtig ekstraordinær invalidepension for handicappede (artikel 39 i forbundslov om invalidepension af 19. juni 1959), som ikke før deres uarbejdsdygtighed var underlagt schweizisk lovgivning baseret på en aktivitet som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende.«

| i) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag XI:
  »Schweiz







  1. | Artikel 2 i forbundslov om alderdoms- og efterladteforsikring samt artikel 1 i forbundslov om invalideforsikring, som omhandler frivillig forsikring inden for disse forsikringsgrene for schweiziske statsborgere med bopæl i en medlemsstat, der ikke er omfattet af aftalen, finder anvendelse på personer, der er bosat uden for Schweiz, og som er statsborgere i de øvrige stater, som er omfattet af aftalen, samt på flygtninge og statsløse, der er bosat i disse stater, når disse personer tilmelder sig den frivillige forsikring senest et år efter den dag, hvor de er ophørt med at være forsikret efter alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordningen efter en forsikringsperiode uden afbrydelser på mindst fem år. |
| --- | --- | --- |

i)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag XI:

»Schweiz

1.

Artikel 2 i forbundslov om alderdoms- og efterladteforsikring samt artikel 1 i forbundslov om invalideforsikring, som omhandler frivillig forsikring inden for disse forsikringsgrene for schweiziske statsborgere med bopæl i en medlemsstat, der ikke er omfattet af aftalen, finder anvendelse på personer, der er bosat uden for Schweiz, og som er statsborgere i de øvrige stater, som er omfattet af aftalen, samt på flygtninge og statsløse, der er bosat i disse stater, når disse personer tilmelder sig den frivillige forsikring senest et år efter den dag, hvor de er ophørt med at være forsikret efter alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordningen efter en forsikringsperiode uden afbrydelser på mindst fem år.

| 2. | Når en person ophører med at være forsikret efter den schweiziske alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning efter en forsikringsperiode uden afbrydelser på mindst fem år, har den pågældende ret til at fortsætte forsikringen med arbejdsgiverens samtykke, hvis han er beskæftiget i en medlemsstat, som ikke er omfattet af aftalen, for en arbejdsgiver i Schweiz, og hvis han indgiver ansøgning herom inden for seks måneder efter, at han er ophørt med at være forsikret. |
| --- | --- |

2.

Når en person ophører med at være forsikret efter den schweiziske alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning efter en forsikringsperiode uden afbrydelser på mindst fem år, har den pågældende ret til at fortsætte forsikringen med arbejdsgiverens samtykke, hvis han er beskæftiget i en medlemsstat, som ikke er omfattet af aftalen, for en arbejdsgiver i Schweiz, og hvis han indgiver ansøgning herom inden for seks måneder efter, at han er ophørt med at være forsikret.

| 3. | Tvungen omfattelse af den schweiziske sygeforsikringsordning og muligheder for fritagelse






  a) | Følgende personer, som ikke er bosat i Schweiz, er omfattet af schweizisk lovgivning om tvungen omfattelse af den schweiziske sygesikringsordning:






  i) | personer, der er omfattet af schweizisk lovgivning i henhold til forordningens afsnit II |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Tvungen omfattelse af den schweiziske sygeforsikringsordning og muligheder for fritagelse

a)

Følgende personer, som ikke er bosat i Schweiz, er omfattet af schweizisk lovgivning om tvungen omfattelse af den schweiziske sygesikringsordning:

i)

personer, der er omfattet af schweizisk lovgivning i henhold til forordningens afsnit II

| ii) | personer, for hvem Schweiz skal afholde udgifterne til ydelserne i henhold til forordningens artikel 24, 25 og 26 |
| --- | --- |

ii)

personer, for hvem Schweiz skal afholde udgifterne til ydelserne i henhold til forordningens artikel 24, 25 og 26

| iii) | personer, der oppebærer ydelser ved arbejdsløshed fra den schweiziske forsikring |
| --- | --- |

iii)

personer, der oppebærer ydelser ved arbejdsløshed fra den schweiziske forsikring

| iv) | personer, som er familiemedlemmer til de under i) og iii) nævnte personer eller til en arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, som er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den schweiziske sygeforsikringsordning, undtagen hvis disse familiemedlemmer er bosat i en af følgende stater: Danmark, Spanien, Ungarn, Portugal, Sverige eller Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

iv)

personer, som er familiemedlemmer til de under i) og iii) nævnte personer eller til en arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, som er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den schweiziske sygeforsikringsordning, undtagen hvis disse familiemedlemmer er bosat i en af følgende stater: Danmark, Spanien, Ungarn, Portugal, Sverige eller Det Forenede Kongerige

| v) | personer, som er familiemedlemmer til de under ii) nævnte personer eller til en pensionist, som er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den schweiziske sygeforsikringsordning, undtagen hvis disse familiemedlemmer er bosat i en af følgende stater: Danmark, Portugal, Sverige eller Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

v)

personer, som er familiemedlemmer til de under ii) nævnte personer eller til en pensionist, som er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den schweiziske sygeforsikringsordning, undtagen hvis disse familiemedlemmer er bosat i en af følgende stater: Danmark, Portugal, Sverige eller Det Forenede Kongerige

Ved udtrykket familiemedlem forstås enhver, der defineres som familiemedlem i henhold til lovgivningen i bopælslandet.

| b) | De personer, der er omhandlet i litra a), kan efter ansøgning blive fritaget for at være omfattet af den tvungne forsikring, hvis og så længe de er bosat i en følgende medlemsstater, og kan dokumentere, at de er forsikret mod sygdom i den pågældende stat: Tyskland, Frankrig, Italien, Østrig samt for de i litra a), nr. iv) og v), omhandlede personer: Finland og for de i litra a), nr. ii), omhandlede personer: Portugal.
  Denne ansøgning






  aa) | skal indgives inden for tre måneder efter det tidspunkt, hvor den pågældende har pligt til at blive forsikret i Schweiz; når ansøgningen i begrundede tilfælde indgives efter udløbet af denne frist, træder fritagelsen i kraft med virkning fra det tidspunkt, hvor forsikringspligten indtræder |
| --- | --- | --- |

b)

De personer, der er omhandlet i litra a), kan efter ansøgning blive fritaget for at være omfattet af den tvungne forsikring, hvis og så længe de er bosat i en følgende medlemsstater, og kan dokumentere, at de er forsikret mod sygdom i den pågældende stat: Tyskland, Frankrig, Italien, Østrig samt for de i litra a), nr. iv) og v), omhandlede personer: Finland og for de i litra a), nr. ii), omhandlede personer: Portugal.

Denne ansøgning

aa)

skal indgives inden for tre måneder efter det tidspunkt, hvor den pågældende har pligt til at blive forsikret i Schweiz; når ansøgningen i begrundede tilfælde indgives efter udløbet af denne frist, træder fritagelsen i kraft med virkning fra det tidspunkt, hvor forsikringspligten indtræder

| bb) | omfatter alle familiemedlemmer, der er bosat i den samme stat. |
| --- | --- |

bb)

omfatter alle familiemedlemmer, der er bosat i den samme stat.

| 4. | Såfremt en person, som i henhold til forordningens afsnit II er omfattet af schweizisk lovgivning, ved anvendelsen af punkt 3, litra b), for så vidt angår sygdomsforsikring, er omfattet af lovgivningen i en anden stat, som er omfattet af denne aftale, afholder den schweiziske institution for forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt ulykkestilfælde og den kompetente institution for sygeforsikring hver især halvdelen af udgifterne til naturalydelser ved ulykkestilfælde, når der består krav på naturalydelser over for begge institutioner. Selv hvor en sygeforsikringsinstitution i bopælslandet er forpligtet til at udrede ydelser i anledning af en arbejdsulykke eller erhvervssygdom eller et ulykkestilfælde på vej til eller fra arbejde, afholder den schweiziske institution for forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt ulykkestilfælde alene disse udgifter. |
| --- | --- |

4.

Såfremt en person, som i henhold til forordningens afsnit II er omfattet af schweizisk lovgivning, ved anvendelsen af punkt 3, litra b), for så vidt angår sygdomsforsikring, er omfattet af lovgivningen i en anden stat, som er omfattet af denne aftale, afholder den schweiziske institution for forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt ulykkestilfælde og den kompetente institution for sygeforsikring hver især halvdelen af udgifterne til naturalydelser ved ulykkestilfælde, når der består krav på naturalydelser over for begge institutioner. Selv hvor en sygeforsikringsinstitution i bopælslandet er forpligtet til at udrede ydelser i anledning af en arbejdsulykke eller erhvervssygdom eller et ulykkestilfælde på vej til eller fra arbejde, afholder den schweiziske institution for forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt ulykkestilfælde alene disse udgifter.

| 5. | Personer, der er beskæftiget, men som ikke er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den lovbestemte forsikring i deres bopælsland i henhold til punkt 3, litra b), samt deres familiemedlemmer, er omfattet af bestemmelserne i forordningens artikel 19 under et ophold i Schweiz. |
| --- | --- |

5.

Personer, der er beskæftiget, men som ikke er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den lovbestemte forsikring i deres bopælsland i henhold til punkt 3, litra b), samt deres familiemedlemmer, er omfattet af bestemmelserne i forordningens artikel 19 under et ophold i Schweiz.

| 6. | Ved anvendelsen af forordningens artikel 18, 19, 20 og 27 i Schweiz afholder den kompetente forsikringsinstitution samtlige fakturerede udgifter. |
| --- | --- |

6.

Ved anvendelsen af forordningens artikel 18, 19, 20 og 27 i Schweiz afholder den kompetente forsikringsinstitution samtlige fakturerede udgifter.

| 7. | De perioder med dagpengeforsikring, som er blevet tilbagelagt efter forsikringen i en anden medlemsstat, som er omfattet af aftalen, tages i betragtning med henblik på at mindske eller fjerne et eventuelt forbehold i dagpengeforsikringen i tilfælde af sygdom eller moderskab, når den pågældende tilmelder sig en schweizisk assurandør inden tre måneder efter udmeldelsen af den udenlandske forsikring. |
| --- | --- |

7.

De perioder med dagpengeforsikring, som er blevet tilbagelagt efter forsikringen i en anden medlemsstat, som er omfattet af aftalen, tages i betragtning med henblik på at mindske eller fjerne et eventuelt forbehold i dagpengeforsikringen i tilfælde af sygdom eller moderskab, når den pågældende tilmelder sig en schweizisk assurandør inden tre måneder efter udmeldelsen af den udenlandske forsikring.

| 8. | En arbejdstager eller en selvstændig erhvervsdrivende, som ikke længere er omfattet af schweizisk lovgivning om invalideforsikring, og som på grund af et ulykkestilfælde eller sygdom har været nødsaget til at ophøre med sin erhvervsmæssige beskæftigelse i Schweiz, som har været hans eksistensgrundlag, anses for omfattet af denne forsikring med henblik på erhvervelse af ret til revalideringsforanstaltninger indtil udbetalingen af en invalidepension, og mens disse foranstaltninger finder sted, såfremt han ikke påbegynder en anden erhvervsmæssig beskæftigelse uden for Schweiz.« |
| --- | --- |

8.

En arbejdstager eller en selvstændig erhvervsdrivende, som ikke længere er omfattet af schweizisk lovgivning om invalideforsikring, og som på grund af et ulykkestilfælde eller sygdom har været nødsaget til at ophøre med sin erhvervsmæssige beskæftigelse i Schweiz, som har været hans eksistensgrundlag, anses for omfattet af denne forsikring med henblik på erhvervelse af ret til revalideringsforanstaltninger indtil udbetalingen af en invalidepension, og mens disse foranstaltninger finder sted, såfremt han ikke påbegynder en anden erhvervsmæssig beskæftigelse uden for Schweiz.«

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (6).

  Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasning af forordning (EF) nr. 987/2009:







  a) | Der foretages følgende tilføjelse til bilag I:
  »Ordning mellem Schweiz og Frankrig af 26. oktober 2004 om fastsættelse af særlige procedurer for refusion af sygehjælp
  Ordning mellem Schweiz og Italien af 20. december 2005 om fastsættelse af særlige procedurer for refusion af sygehjælp« |
| --- | --- | --- |

2.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (6).

Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasning af forordning (EF) nr. 987/2009:

a)

Der foretages følgende tilføjelse til bilag I:

»Ordning mellem Schweiz og Frankrig af 26. oktober 2004 om fastsættelse af særlige procedurer for refusion af sygehjælp

Ordning mellem Schweiz og Italien af 20. december 2005 om fastsættelse af særlige procedurer for refusion af sygehjælp«

| 3. | Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (7), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 592/2008 af 17. juni 2008 (8), som gældende mellem Schweiz og medlemsstaterne før denne afgørelses ikrafttræden, og ved henvisninger i forordning (EF) nr. 883/2004 eller (EF) nr. 987/2009 eller vedrørende tidligere tilfælde. |
| --- | --- |

3.

Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (7), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 592/2008 af 17. juni 2008 (8), som gældende mellem Schweiz og medlemsstaterne før denne afgørelses ikrafttræden, og ved henvisninger i forordning (EF) nr. 883/2004 eller (EF) nr. 987/2009 eller vedrørende tidligere tilfælde.

| 4. | Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (9), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 120/2009 af 9. februar 2009 (10), som gældende mellem Schweiz og medlemsstaterne før denne afgørelses ikrafttræden, og ved henvisninger i forordning (EF) nr. 883/2004 eller (EF) nr. 987/2009 eller vedrørende tidligere tilfælde. |
| --- | --- |

4.

Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (9), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 120/2009 af 9. februar 2009 (10), som gældende mellem Schweiz og medlemsstaterne før denne afgørelses ikrafttræden, og ved henvisninger i forordning (EF) nr. 883/2004 eller (EF) nr. 987/2009 eller vedrørende tidligere tilfælde.

| 5. | Rådets direktiv 98/49/EF af 29. juni 1998 om beskyttelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for Fællesskabet (11). |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 98/49/EF af 29. juni 1998 om beskyttelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for Fællesskabet (11).

DEL B:   RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE BEHØRIGT HENSYN TIL

| 1. | Afgørelse nr. A1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om indførelse af en dialog- og forligsprocedure om dokumenters gyldighed, fastlæggelse af, hvilken lovgivning der skal anvendes, og tilkendegivelse af ydelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (12). |
| --- | --- |

1.

Afgørelse nr. A1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om indførelse af en dialog- og forligsprocedure om dokumenters gyldighed, fastlæggelse af, hvilken lovgivning der skal anvendes, og tilkendegivelse af ydelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (12).

| 2. | Afgørelse nr. A2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om den lovgivning, der finder anvendelse på udstationerede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, som midlertidigt er beskæftiget uden for den kompetente stat (13). |
| --- | --- |

2.

Afgørelse nr. A2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om den lovgivning, der finder anvendelse på udstationerede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, som midlertidigt er beskæftiget uden for den kompetente stat (13).

| 3. | Afgørelse nr. A3 af 17. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om sammenlægning af uafbrudte udstationeringsperioder tilbagelagt i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (14). |
| --- | --- |

3.

Afgørelse nr. A3 af 17. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om sammenlægning af uafbrudte udstationeringsperioder tilbagelagt i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (14).

| 4. | Afgørelse nr. E1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om praktiske retningslinjer for overgangsperioden for den i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 omhandlede elektroniske dataudveksling (15). |
| --- | --- |

4.

Afgørelse nr. E1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om praktiske retningslinjer for overgangsperioden for den i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 omhandlede elektroniske dataudveksling (15).

| 5. | Afgørelse nr. F1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 68 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om samtidig ret til familieydelser (16). |
| --- | --- |

5.

Afgørelse nr. F1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 68 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om samtidig ret til familieydelser (16).

| 6. | Afgørelse nr. H1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om overgangen fra Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 og anvendelsen af afgørelser og henstillinger fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (17). |
| --- | --- |

6.

Afgørelse nr. H1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om overgangen fra Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 og anvendelsen af afgørelser og henstillinger fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (17).

| 7. | Afgørelse nr. H2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om virksomheden for og sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databehandling under Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (18). |
| --- | --- |

7.

Afgørelse nr. H2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om virksomheden for og sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databehandling under Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (18).

| 8. | Afgørelse nr. H3 af 15. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om den dato, der skal tages hensyn til ved fastsættelse af omregningskursen, som nævnt i artikel 90 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (19). |
| --- | --- |

8.

Afgørelse nr. H3 af 15. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om den dato, der skal tages hensyn til ved fastsættelse af omregningskursen, som nævnt i artikel 90 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (19).

| 9. | Afgørelse nr. H4 af 22. december 2009 truffet af den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om sammensætningen af og virkemåden for så vidt angår Revisionsudvalget under Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (20). |
| --- | --- |

9.

Afgørelse nr. H4 af 22. december 2009 truffet af den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om sammensætningen af og virkemåden for så vidt angår Revisionsudvalget under Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (20).

| 10. | Afgørelse nr. H5 af 18. marts 2010 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om samarbejde om bekæmpelse af svig og fejl inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 ved koordinering af sociale sikringsordninger (21). |
| --- | --- |

10.

Afgørelse nr. H5 af 18. marts 2010 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om samarbejde om bekæmpelse af svig og fejl inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 ved koordinering af sociale sikringsordninger (21).

| 11. | Afgørelse nr. P1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 50, stk. 4, artikel 58 og artikel 87, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 i forbindelse med tilkendelse af ydelser ved invaliditet, alderdom og dødsfald (22). |
| --- | --- |

11.

Afgørelse nr. P1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 50, stk. 4, artikel 58 og artikel 87, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 i forbindelse med tilkendelse af ydelser ved invaliditet, alderdom og dødsfald (22).

| 12. | Afgørelse nr. S1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om det europæiske sygesikringskort (23). |
| --- | --- |

12.

Afgørelse nr. S1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om det europæiske sygesikringskort (23).

| 13. | Afgørelse nr. S2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om de tekniske specifikationer for det europæiske sygesikringskort (24). |
| --- | --- |

13.

Afgørelse nr. S2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om de tekniske specifikationer for det europæiske sygesikringskort (24).

| 14. | Afgørelse nr. S3 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om definitionen af de ydelser, der er omfattet af artikel 19, stk. 1, og artikel 27, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og artikel 25, afsnit A, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (25). |
| --- | --- |

14.

Afgørelse nr. S3 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om definitionen af de ydelser, der er omfattet af artikel 19, stk. 1, og artikel 27, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og artikel 25, afsnit A, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (25).

| 15. | Afgørelse nr. S4 af 2. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om procedurerne for refusion i forbindelse med gennemførelsen af artikel 35 og 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (26). |
| --- | --- |

15.

Afgørelse nr. S4 af 2. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om procedurerne for refusion i forbindelse med gennemførelsen af artikel 35 og 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (26).

| 16. | Afgørelse nr. S5 af 2. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om fortolkningen af begrebet »naturalydelser« som defineret i artikel 1, litra va), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 i tilfælde af sygdom eller moderskab i henhold til artikel 17, 19, 20 og 22, artikel 24, stk. 1, artikel 25 og 26, artikel 27, stk. 1, 3, 4 og 5, artikel 28 og 34 og artikel 36, stk. 1 og 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og om beregning af de ydelser, der skal refunderes i henhold til artikel 62, 63 og 64 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (27). |
| --- | --- |

16.

Afgørelse nr. S5 af 2. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om fortolkningen af begrebet »naturalydelser« som defineret i artikel 1, litra va), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 i tilfælde af sygdom eller moderskab i henhold til artikel 17, 19, 20 og 22, artikel 24, stk. 1, artikel 25 og 26, artikel 27, stk. 1, 3, 4 og 5, artikel 28 og 34 og artikel 36, stk. 1 og 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og om beregning af de ydelser, der skal refunderes i henhold til artikel 62, 63 og 64 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (27).

| 17. | Afgørelse nr. S6 af 22. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om registreringen i bopælsmedlemsstaten i henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 987/2009 og etableringen af fortegnelser i henhold til artikel 64, stk. 4, i forordning (EF) nr. 987/2009 (28). |
| --- | --- |

17.

Afgørelse nr. S6 af 22. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om registreringen i bopælsmedlemsstaten i henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 987/2009 og etableringen af fortegnelser i henhold til artikel 64, stk. 4, i forordning (EF) nr. 987/2009 (28).

| 18. | Afgørelse nr. S7 af 22. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om overgangen fra forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 til forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 og anvendelsen af refusionsprocedurer (29). |
| --- | --- |

18.

Afgørelse nr. S7 af 22. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om overgangen fra forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 til forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 og anvendelsen af refusionsprocedurer (29).

| 19. | Afgørelse nr. U1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om artikel 54, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 angående familietillæg til ydelser ved arbejdsløshed (30). |
| --- | --- |

19.

Afgørelse nr. U1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om artikel 54, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 angående familietillæg til ydelser ved arbejdsløshed (30).

| 20. | Afgørelse nr. U2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om rækkevidden af artikel 65, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 angående ret til ydelser ved arbejdsløshed for andre fuldtidsledige end grænsearbejdere, som under deres seneste beskæftigelse eller selvstændige virksomhed var bosat i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat (31). |
| --- | --- |

20.

Afgørelse nr. U2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om rækkevidden af artikel 65, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 angående ret til ydelser ved arbejdsløshed for andre fuldtidsledige end grænsearbejdere, som under deres seneste beskæftigelse eller selvstændige virksomhed var bosat i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat (31).

| 21. | Afgørelse nr. U3 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om rækkevidden af udtrykket »delvis arbejdsløshed« i forbindelse med de i artikel 65, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 omhandlede arbejdsløse (32). |
| --- | --- |

21.

Afgørelse nr. U3 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om rækkevidden af udtrykket »delvis arbejdsløshed« i forbindelse med de i artikel 65, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 omhandlede arbejdsløse (32).

DEL C:   RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE AD NOTAM

| 1. | Henstilling nr. U1 af 12. juni 2009 fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om den lovgivning, der skal finde anvendelse på arbejdsløse, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed på deltidsbasis i en anden medlemsstat end bopælslandet (33). |
| --- | --- |

1.

Henstilling nr. U1 af 12. juni 2009 fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om den lovgivning, der skal finde anvendelse på arbejdsløse, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed på deltidsbasis i en anden medlemsstat end bopælslandet (33).

| 2. | Henstilling nr. U2 af 12. juni 2009 fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om anvendelse af artikel 64, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 på arbejdsløse, som ledsager deres ægtefælle eller partner, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, til en anden medlemsstat end den kompetente stat (34). |
| --- | --- |

2.

Henstilling nr. U2 af 12. juni 2009 fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om anvendelse af artikel 64, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 på arbejdsløse, som ledsager deres ægtefælle eller partner, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, til en anden medlemsstat end den kompetente stat (34).

PROTOKOL

til bilag II til aftalen

I.   Arbejdsløshedsforsikring

Følgende regler finder anvendelse på arbejdstagere, som er statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik indtil 30. april 2011 og på arbejdstagere, som er statsborgere i Republikken Bulgarien og Rumænien indtil 31. maj 2016.

| 1. | For så vidt angår arbejdsløshedsforsikring for arbejdstagere, som har en opholdstilladelse af under et års varighed, gælder følgende ordning:






  1.1. | Kun arbejdstagere, som har indbetalt bidrag i Schweiz i den i forbundslov om tvungen arbejdsløshedsforsikring og dagpenge i tilfælde af insolvens (loi fédérale sur l'assurance-chômage obligatoire et l'indemnité en cas d'insolvabilité — LACI) (4 35) fastsatte minimumsperiode, og som endvidere opfylder de øvrige betingelser for ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til ydelser fra arbejdsløshedsforsikringen på de i loven fastsatte betingelser. |
| --- | --- | --- |

1.

For så vidt angår arbejdsløshedsforsikring for arbejdstagere, som har en opholdstilladelse af under et års varighed, gælder følgende ordning:

1.1.

Kun arbejdstagere, som har indbetalt bidrag i Schweiz i den i forbundslov om tvungen arbejdsløshedsforsikring og dagpenge i tilfælde af insolvens (loi fédérale sur l'assurance-chômage obligatoire et l'indemnité en cas d'insolvabilité — LACI) (4 35) fastsatte minimumsperiode, og som endvidere opfylder de øvrige betingelser for ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til ydelser fra arbejdsløshedsforsikringen på de i loven fastsatte betingelser.

| 1.2. | En del af de bidrag, som er blevet opkrævet for arbejdstagere, som ikke har indbetalt bidrag i en tilstrækkelig lang periode til at være berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse i Schweiz i overensstemmelse med punkt 1.1, overføres til deres hjemland ifølge de i punkt 1.3. fastsatte regler som tilskud til udgifterne til de ydelser, der udbetales til disse arbejdstagere ved fuldtidsledighed; disse arbejdstagere har således ikke ret til ydelser fra arbejdsløshedsforsikringen i Schweiz i tilfælde af fuldtidsledighed. De har dog ret til dagpenge under ledighed ved dårligt vejr og i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens. Ydelser ved fuldtidsledighed afholdes af hjemlandet, forudsat at arbejdstagerne stiller sig til rådighed for arbejdsformidlingen. Forsikringsperioder, der er tilbagelagt i Schweiz, medregnes, som om de var blevet tilbagelagt i hjemlandet. |
| --- | --- |

1.2.

En del af de bidrag, som er blevet opkrævet for arbejdstagere, som ikke har indbetalt bidrag i en tilstrækkelig lang periode til at være berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse i Schweiz i overensstemmelse med punkt 1.1, overføres til deres hjemland ifølge de i punkt 1.3. fastsatte regler som tilskud til udgifterne til de ydelser, der udbetales til disse arbejdstagere ved fuldtidsledighed; disse arbejdstagere har således ikke ret til ydelser fra arbejdsløshedsforsikringen i Schweiz i tilfælde af fuldtidsledighed. De har dog ret til dagpenge under ledighed ved dårligt vejr og i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens. Ydelser ved fuldtidsledighed afholdes af hjemlandet, forudsat at arbejdstagerne stiller sig til rådighed for arbejdsformidlingen. Forsikringsperioder, der er tilbagelagt i Schweiz, medregnes, som om de var blevet tilbagelagt i hjemlandet.

| 1.3. | Den bidragsandel, som er blevet opkrævet for arbejdstagere ifølge punkt 1.2, refunderes hvert år i overensstemmelse med følgende bestemmelser:






  a) | Disse arbejdstageres bidragsandel beregnes for hvert enkelt land på grundlag af det årlige antal beskæftigede arbejdstagere og gennemsnittet af de bidrag, der hvert år indbetales for hver enkelt arbejdstager (arbejdsgiver- og arbejdstagerbidrag). |
| --- | --- | --- |

1.3.

Den bidragsandel, som er blevet opkrævet for arbejdstagere ifølge punkt 1.2, refunderes hvert år i overensstemmelse med følgende bestemmelser:

a)

Disse arbejdstageres bidragsandel beregnes for hvert enkelt land på grundlag af det årlige antal beskæftigede arbejdstagere og gennemsnittet af de bidrag, der hvert år indbetales for hver enkelt arbejdstager (arbejdsgiver- og arbejdstagerbidrag).

| b) | En del af det således fastsatte beløb, som svarer til arbejdsløshedsunderstøttelsens procentvise andel af alle de øvrige under punkt 1.2 anførte ydelser, refunderes i arbejdstagernes hjemland, og Schweiz tilbageholder et beløb med henblik på senere ydelser (5 36). |
| --- | --- |

b)

En del af det således fastsatte beløb, som svarer til arbejdsløshedsunderstøttelsens procentvise andel af alle de øvrige under punkt 1.2 anførte ydelser, refunderes i arbejdstagernes hjemland, og Schweiz tilbageholder et beløb med henblik på senere ydelser (5 36).

| c) | Schweiz fremsender hvert år en opgørelse over de bidrag, som er blevet overført. Hjemlandene kan, hvis de anmoder herom, få oplyst beregningsgrundlag og størrelsen af de overførsler, der er blevet foretaget. Hjemlandene oplyser hvert år Schweiz om antallet af personer, der har oppebåret ydelser ved arbejdsløshed i henhold til punkt 1.2. |
| --- | --- |

c)

Schweiz fremsender hvert år en opgørelse over de bidrag, som er blevet overført. Hjemlandene kan, hvis de anmoder herom, få oplyst beregningsgrundlag og størrelsen af de overførsler, der er blevet foretaget. Hjemlandene oplyser hvert år Schweiz om antallet af personer, der har oppebåret ydelser ved arbejdsløshed i henhold til punkt 1.2.

| 2. | Hvis en medlemsstat, der er omfattet af denne ordning, har problemer som følge af, at overførselsordningen bortfalder, eller såfremt Schweiz har problemer med sammenlægningsordningen, kan problemerne forelægges Det Blandede Udvalg af en af de kontraherende parter. |
| --- | --- |

2.

Hvis en medlemsstat, der er omfattet af denne ordning, har problemer som følge af, at overførselsordningen bortfalder, eller såfremt Schweiz har problemer med sammenlægningsordningen, kan problemerne forelægges Det Blandede Udvalg af en af de kontraherende parter.

II.   Bistandstillæg

Bistandstillægget i henhold til den schweiziske forbundslov af 19. juni 1959 om invalideforsikring (LAI) og forbundsloven af 20. december 1946 om alderdoms- og efterladteforsikring (LAVS) som ændret 8. oktober 1999) tilkendes kun, hvis den pågældende er bosat i Schweiz.

III.   Den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning

Uanset artikel 10, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 udbetales den overgangsydelse, der er fastsat i forbundslov om fri overgang til den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning (Loi fédérale sur le libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et invalidité) af 17. december 1993, efter ansøgning til en arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, som har til hensigt at forlade Schweiz definitivt, og som ikke længere er omfattet af schweizisk lovgivning i henhold til bestemmelserne i forordningens afsnit II, forudsat at den pågældende forlader Schweiz inden for fem år efter aftalens ikrafttrædelse.

---

(1)  EUT L 270 af 29.9.2006, s. 67.

1

(2)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

3

(4)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 43.

5

(6)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.

6

(7)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

7

(8)  EUT L 177 af 4.7.2008, s. 1.

8

(9)  EFT L 74 af 27.3.1972, s. 1.

9

(10)  EUT L 39 af 10.2.2009, s. 29.

10

(11)  EFT L 209 af 25.7.1998, s. 46.

11

(12)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 1.

12

(13)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 5.

13

(14)  EUT C 149 af 8.6.2010, s. 3.

14

(15)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 9.

15

(16)  EUT C 106,af 24.4.2010, s. 11.

16

(17)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 13.

17

(18)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 17.

18

(19)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 56.

19

(20)  EUT C 107 af 27.4.2010, s. 3.

20

(21)  EUT C 149 af 8.6.2010, s. 5.

21

(22)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 21.

22

(23)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 23.

23

(24)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 26.

24

(25)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 40.

25

(26)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 52.

26

(27)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 54.

27

(28)  EUT C 107 af 27.4.2010, s. 6.

28

(29)  EUT C 107 af 27.4.2010, s. 8.

29

(30)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 42.

30

(31)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 43.

31

(32)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 45.

32

(33)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 49.

33

(34)  EUT C 106 af 24.4.2010, s. 51.

34

(35)  På nuværende tidspunkt 12 måneder.

35

(36)  Overførte bidrag for arbejdstagere, som gør brug af deres ret til arbejdsløshedsforsikring i Schweiz efter at have indbetalt bidrag i mindst 12 måneder — under flere ophold — fordelt over to år.

36

---

BILAG II

ERKLÆRING

om erklæringen om Schweiz' deltagelse i udvalg

Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring, jf. andet led i erklæringen om Schweiz' deltagelse i udvalg (EFT L 114 af 30.4.2002, s. 72), er ved artikel 71 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 blevet omdøbt til Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger.

---

FORORDNINGER

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/12

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 817/2011

af 11. august 2011

om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører fransk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 26/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Bestand | USK/567EI. |
| Art | Brosme (Brosme brosme) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII |
| Dato | 9.7.2011 |

Nr.

26/T&Q

Medlemsstat

Frankrig

Bestand

USK/567EI.

Art

Brosme (Brosme brosme)

Område

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

Dato

9.7.2011

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 818/2011

af 11. august 2011

om forbud mod fiskeri efter kuller i EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa fra fartøjer, der fører spansk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | HAD/5BC6A. |
| Art | Kuller (Melanogrammus aeglefinus) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa |
| Dato | 4.7.2011 |

Nr.

25/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestand

HAD/5BC6A.

Art

Kuller (Melanogrammus aeglefinus)

Område

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

Dato

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 819/2011

af 11. august 2011

om forbud mod fiskeri efter sej i VI og EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | POK/56-14 |
| Art | Sej (Pollachius virens) |
| Område | VI og EU-farvande og internationale farvande i Vb XII og XIV |
| DATO | 4.7.2011 |

Nr.

24/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestand

POK/56-14

Art

Sej (Pollachius virens)

Område

VI og EU-farvande og internationale farvande i Vb XII og XIV

DATO

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/18

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 820/2011

af 16. august 2011

om godkendelse af aktivstoffet terbuthylazin, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 og Kommissionens beslutning 2008/934/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 13, stk. 2, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 80, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1107/2009 finder Rådets direktiv 91/414/EØF (2) anvendelse på aktivstoffer, for hvilke det er fastslået, at de er fuldstændige, jf. artikel 16 i Kommissionens forordning (EF) nr. 33/2008 (3), for så vidt angår godkendelsesprocedure og –betingelser. Terbuthylazin er et aktivstof, for hvilket det i overensstemmelse med nævnte forordning er fastslået, at det er fuldstændigt. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 80, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1107/2009 finder Rådets direktiv 91/414/EØF (2) anvendelse på aktivstoffer, for hvilke det er fastslået, at de er fuldstændige, jf. artikel 16 i Kommissionens forordning (EF) nr. 33/2008 (3), for så vidt angår godkendelsesprocedure og –betingelser. Terbuthylazin er et aktivstof, for hvilket det i overensstemmelse med nævnte forordning er fastslået, at det er fuldstændigt.

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2000 (4) og forordning (EF) nr. 1490/2002 (5) er der fastsat nærmere bestemmelser for iværksættelsen af anden og tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF, ligesom der er opstillet en liste over aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Denne liste omfatter terbuthylazin. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2000 (4) og forordning (EF) nr. 1490/2002 (5) er der fastsat nærmere bestemmelser for iværksættelsen af anden og tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF, ligesom der er opstillet en liste over aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Denne liste omfatter terbuthylazin.

| (3) | Anmelderen trak i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1095/2007 af 20. september 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 1490/2002 om yderligere bestemmelser for iværksættelsen af tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/414/EØF, og af forordning (EF) nr. 2229/2004 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af fjerde fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/414/EØF (6) sin støtte til optagelsen af aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF tilbage inden for to måneder efter forordningens ikrafttrædelse. Derfor blev det ved Kommissionens beslutning 2008/934/EF af 5. december 2008 om afvisning af at optage visse aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder disse stoffer (7) vedtaget, at terbuthylazin ikke skulle optages i det pågældende bilag. |
| --- | --- |

(3)

Anmelderen trak i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1095/2007 af 20. september 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 1490/2002 om yderligere bestemmelser for iværksættelsen af tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/414/EØF, og af forordning (EF) nr. 2229/2004 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af fjerde fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/414/EØF (6) sin støtte til optagelsen af aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF tilbage inden for to måneder efter forordningens ikrafttrædelse. Derfor blev det ved Kommissionens beslutning 2008/934/EF af 5. december 2008 om afvisning af at optage visse aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder disse stoffer (7) vedtaget, at terbuthylazin ikke skulle optages i det pågældende bilag.

| (4) | Den oprindelige anmelder (i det følgende benævnt »ansøgeren«) har i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF indgivet en ny ansøgning og anmodet om, at den blev behandlet efter den fremskyndede procedure, der er omhandlet i artikel 14-19 i forordning (EF) nr. 33/2008 om gennemførelsesbestemmelser til direktiv 91/414/EØF for så vidt angår en almindelig og en fremskyndet procedure for vurdering af aktivstoffer, der har været omfattet af det i artikel 8, stk. 2, i samme direktiv omhandlede arbejdsprogram, men som ikke er optaget i direktivets bilag I. |
| --- | --- |

(4)

Den oprindelige anmelder (i det følgende benævnt »ansøgeren«) har i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF indgivet en ny ansøgning og anmodet om, at den blev behandlet efter den fremskyndede procedure, der er omhandlet i artikel 14-19 i forordning (EF) nr. 33/2008 om gennemførelsesbestemmelser til direktiv 91/414/EØF for så vidt angår en almindelig og en fremskyndet procedure for vurdering af aktivstoffer, der har været omfattet af det i artikel 8, stk. 2, i samme direktiv omhandlede arbejdsprogram, men som ikke er optaget i direktivets bilag I.

| (5) | Ansøgningen blev indgivet til Det Forenede Kongerige, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat ved forordning (EF) nr. 1490/2002. Tidsfristen for den fremskyndede procedure er overholdt. Aktivstoffets specifikation og de anvendelsesformål, der er fremlagt dokumentation for, er de samme som i beslutning 2008/934/EF. Ansøgningen opfylder ligeledes de øvrige indholdsmæssige og proceduremæssige krav i artikel 15 i forordning (EF) nr. 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgningen blev indgivet til Det Forenede Kongerige, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat ved forordning (EF) nr. 1490/2002. Tidsfristen for den fremskyndede procedure er overholdt. Aktivstoffets specifikation og de anvendelsesformål, der er fremlagt dokumentation for, er de samme som i beslutning 2008/934/EF. Ansøgningen opfylder ligeledes de øvrige indholdsmæssige og proceduremæssige krav i artikel 15 i forordning (EF) nr. 33/2008.

| (6) | Det Forenede Kongerige har evalueret de supplerende data, som ansøgeren har forelagt, og har udarbejdet en supplerende rapport. Det Forenede Kongerige sendte den 3. februar 2010 rapporten til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen. Autoriteten fremsendte den supplerende rapport til de øvrige medlemsstater og ansøgeren, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 33/2008 og efter anmodning fra Kommissionen forelagde autoriteten sin konklusion om terbuthylazin for Kommissionen den 20. december 2010 (8). Udkastet til vurderingsrapport, den supplerende rapport og autoritetens konklusion blev behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 17. juni 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om terbuthylazin. |
| --- | --- |

(6)

Det Forenede Kongerige har evalueret de supplerende data, som ansøgeren har forelagt, og har udarbejdet en supplerende rapport. Det Forenede Kongerige sendte den 3. februar 2010 rapporten til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen. Autoriteten fremsendte den supplerende rapport til de øvrige medlemsstater og ansøgeren, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 33/2008 og efter anmodning fra Kommissionen forelagde autoriteten sin konklusion om terbuthylazin for Kommissionen den 20. december 2010 (8). Udkastet til vurderingsrapport, den supplerende rapport og autoritetens konklusion blev behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 17. juni 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om terbuthylazin.

| (7) | Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder terbuthylazin, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Terbuthylazin bør derfor godkendes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder terbuthylazin, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Terbuthylazin bør derfor godkendes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (8) | Det er imidlertid, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden, nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. |
| --- | --- |

(8)

Det er imidlertid, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden, nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger.

| (9) | Uanset den konklusion, at terbuthylazin bør godkendes, bør der især indhentes yderligere bekræftende oplysninger. |
| --- | --- |

(9)

Uanset den konklusion, at terbuthylazin bør godkendes, bør der især indhentes yderligere bekræftende oplysninger.

| (10) | Før et aktivstof godkendes, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, godkendelsen medfører. |
| --- | --- |

(10)

Før et aktivstof godkendes, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, godkendelsen medfører.

| (11) | Uden at det berører de forpligtelser, der i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 følger af godkendelsen, bør følgende betingelser dog finde anvendelse i betragtning af den særlige situation, der er opstået efter overgangen fra direktiv 91/414/EØF til forordning (EF) nr. 1107/2009. Medlemsstaterne bør have en frist på seks måneder efter godkendelsen til at tage eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder terbuthylazin, op til fornyet overvejelse. Medlemsstaterne bør ændre eller erstatte godkendelserne eller kalde dem tilbage, alt efter hvad der er relevant. Uanset ovenstående frist bør der afsættes en længere periode til indgivelse og vurdering af det ajourførte fuldstændige dossier, jf. bilag III i direktiv 91/414/EØF, for hvert plantebeskyttelsesmiddel og for hvert påtænkt anvendelsesformål i overensstemmelse med de ensartede principper. |
| --- | --- |

(11)

Uden at det berører de forpligtelser, der i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 følger af godkendelsen, bør følgende betingelser dog finde anvendelse i betragtning af den særlige situation, der er opstået efter overgangen fra direktiv 91/414/EØF til forordning (EF) nr. 1107/2009. Medlemsstaterne bør have en frist på seks måneder efter godkendelsen til at tage eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder terbuthylazin, op til fornyet overvejelse. Medlemsstaterne bør ændre eller erstatte godkendelserne eller kalde dem tilbage, alt efter hvad der er relevant. Uanset ovenstående frist bør der afsættes en længere periode til indgivelse og vurdering af det ajourførte fuldstændige dossier, jf. bilag III i direktiv 91/414/EØF, for hvert plantebeskyttelsesmiddel og for hvert påtænkt anvendelsesformål i overensstemmelse med de ensartede principper.

| (12) | Erfaringerne med optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF af aktivstoffer, som er vurderet inden for rammerne af Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (9), har vist, at der kan opstå vanskeligheder med fortolkningen af de pligter, som indehavere af eksisterende godkendelser har med hensyn til adgang til data. For at undgå yderligere vanskeligheder synes det derfor nødvendigt at præcisere medlemsstaternes pligter, især pligten til at kontrollere, at indehaveren af en godkendelse kan påvise, at han har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet. Denne præcisering pålægger dog ikke medlemsstaterne eller indehavere af godkendelser nye forpligtelser i forhold til de hidtil vedtagne direktiver om ændring af bilag I til det pågældende direktiv eller forordningerne om godkendelse af aktivstoffer. |
| --- | --- |

(12)

Erfaringerne med optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF af aktivstoffer, som er vurderet inden for rammerne af Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (9), har vist, at der kan opstå vanskeligheder med fortolkningen af de pligter, som indehavere af eksisterende godkendelser har med hensyn til adgang til data. For at undgå yderligere vanskeligheder synes det derfor nødvendigt at præcisere medlemsstaternes pligter, især pligten til at kontrollere, at indehaveren af en godkendelse kan påvise, at han har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet. Denne præcisering pålægger dog ikke medlemsstaterne eller indehavere af godkendelser nye forpligtelser i forhold til de hidtil vedtagne direktiver om ændring af bilag I til det pågældende direktiv eller forordningerne om godkendelse af aktivstoffer.

| (13) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (10) ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (10) ændres i overensstemmelse hermed.

| (14) | Det blev ved beslutning 2008/934/EF vedtaget, at terbuthylazin ikke skulle optages i bilag I, og at godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende stof, skulle tilbagekaldes senest den 31. december 2011. Det er nødvendigt at slette rækken vedrørende terbuthylazin i beslutningens bilag. Beslutning 2008/934/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(14)

Det blev ved beslutning 2008/934/EF vedtaget, at terbuthylazin ikke skulle optages i bilag I, og at godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende stof, skulle tilbagekaldes senest den 31. december 2011. Det er nødvendigt at slette rækken vedrørende terbuthylazin i beslutningens bilag. Beslutning 2008/934/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse af aktivstof

Aktivstoffet terbuthylazin, som opført i bilag I, godkendes på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Artikel 2

Revurdering af plantebeskyttelsesmidler

1.   Om nødvendigt ændrer eller tilbagekalder medlemsstaterne i henhold til forordning (EU) nr. 1107/2009 senest den 30. juni 2012 eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder terbuthylazin som aktivstof.

Inden da skal medlemsstaterne navnlig kontrollere, at betingelserne i bilag I til nærværende forordning er overholdt, dog ikke betingelserne i del B i kolonnen vedrørende særlige bestemmelser i samme bilag, og at indehaveren af godkendelsen er i besiddelse af eller har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktiv 91/414/EØF, jf. betingelserne i direktivets artikel 13, stk. 1-4, samt artikel 62 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

2.   Uanset stk. 1 revurderer medlemsstaterne for hvert godkendt plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder terbuthylazin, enten som eneste aktivstof eller som ét af flere aktivstoffer, som alle er optaget i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 pr. 31. december 2011, midlet i overensstemmelse med de ensartede principper i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 på grundlag af et dossier, der opfylder kravene i bilag III til direktiv 91/414/EØF, idet der samtidig tages højde for del B i kolonnen vedrørende særlige bestemmelser i bilag I til nærværende forordning. På grundlag af den vurdering fastslår medlemsstaterne, om midlet opfylder kravene i artikel 29, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009. Derefter skal medlemsstaterne:

| a) | hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder terbuthylazin som eneste aktivstof, om nødvendigt ændre godkendelsen eller kalde den tilbage senest den 31. december 2015, eller |
| --- | --- |

a)

hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder terbuthylazin som eneste aktivstof, om nødvendigt ændre godkendelsen eller kalde den tilbage senest den 31. december 2015, eller

| b) | hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder terbuthylazin som ét af flere aktivstoffer, om nødvendigt ændre eller tilbagekalde godkendelsen senest den 31. december 2015 eller senest den dato, der er fastsat for en sådan ændring eller tilbagekaldelse i den eller de pågældende retsakter, hvorved det eller de pågældende stoffer blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, eller hvorved det eller de pågældende stoffer blev godkendt, alt efter hvilket der er det seneste tidspunkt. |
| --- | --- |

b)

hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder terbuthylazin som ét af flere aktivstoffer, om nødvendigt ændre eller tilbagekalde godkendelsen senest den 31. december 2015 eller senest den dato, der er fastsat for en sådan ændring eller tilbagekaldelse i den eller de pågældende retsakter, hvorved det eller de pågældende stoffer blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, eller hvorved det eller de pågældende stoffer blev godkendt, alt efter hvilket der er det seneste tidspunkt.

Artikel 3

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 4

Ændring af beslutning 2008/934/EF

Rækken vedrørende terbuthylazin i bilaget til beslutning 2008/934/EF udgår.

Artikel 5

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUT L 15 af 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  EFT L 55 af 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  EFT L 224 af 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  EUT L 246 af 21.9.2007, s. 19.

6

(7)  EUT L 333 af 11.12.2008, s. 11.

7

(8)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terbuthylazine«. EFSA Journal 2011;9(1):1969. [133 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1969. Foreligger online: www.efsa.europa.eu.

8

EFSA Journal 2011

(9)  EFT L 366 af 15.12.1992, s. 10.

9

(10)  EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1.

10

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbuthylazin
  CAS-nr. 5915-41-3
  CIPAC-nr. 234 | N2-tert-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Urenheder: | Propazin: højst 10 g/kg |

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

Terbuthylazin

CAS-nr. 5915-41-3

CIPAC-nr. 234

N2-tert-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Urenheder:

Propazin: højst 10 g/kg

| | Atrazin: højst 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrazin: højst 1 g/kg

| | Simazin: højst 30 g/kg |
| --- | --- |

Simazin: højst 30 g/kg

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Må kun tillades anvendt som herbicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om terbuthylazin, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 17. juni 2011.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:

| a) | være særligt opmærksomme på at beskytte grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbar jordbund og/eller ekstreme vejrforhold |
| --- | --- |

a)

være særligt opmærksomme på at beskytte grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbar jordbund og/eller ekstreme vejrforhold

| b) | være særligt opmærksomme på risikoen for pattedyr og regnorme. |
| --- | --- |

b)

være særligt opmærksomme på risikoen for pattedyr og regnorme.

Anvendelsesbetingelserne skal, hvis det er relevant, omfatte risikobegrænsende foranstaltninger og pligt til at gennemføre overvågningsprogrammer til kontrol af potentiel grundvandsforurening i sårbare områder.

Ansøgeren fremlægger bekræftende oplysninger om:

| 1) | specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevansen af urenhederne |
| --- | --- |

1)

specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevansen af urenhederne

| 2) | ækvivalensen mellem specifikationerne af det tekniske materiale som industrielt fremstillet og specifikationerne af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsundersøgelserne |
| --- | --- |

2)

ækvivalensen mellem specifikationerne af det tekniske materiale som industrielt fremstillet og specifikationerne af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsundersøgelserne

| 3) | vurderingen af grundvandets eksponering for de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6 |
| --- | --- |

3)

vurderingen af grundvandets eksponering for de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6

| 4) | relevansen af metabolitterne MT1 (N-tert-butyl-6-chlor-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(tert-butylamino)-6-(ethylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxy-N2-ethyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin) og MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxy-1,3,5-triazin-2,4-diamin) samt de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6 med hensyn til kræft, hvis terbuthylazin klassificeres som »mistænkt for at fremkalde kræft«, jf. forordning (EF) nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

4)

relevansen af metabolitterne MT1 (N-tert-butyl-6-chlor-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(tert-butylamino)-6-(ethylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxy-N2-ethyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin) og MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxy-1,3,5-triazin-2,4-diamin) samt de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6 med hensyn til kræft, hvis terbuthylazin klassificeres som »mistænkt for at fremkalde kræft«, jf. forordning (EF) nr. 1272/2008.

Ansøgeren forelægger Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten de oplysninger, der er angivet i punkt 1) og 2), senest den 30. juni 2012, de oplysninger, der er angivet i punkt 3), senest den 30. juni 2013 og de oplysninger, der er angivet i punkt 4), senest seks måneder efter meddelelsen af en klassificeringsafgørelse om det pågældende stof.

---

(1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

---

BILAG II

I del B i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 indsættes følgende:

| Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »16 | Terbuthylazin
  CAS-nr. 5915-41-3
  CIPAC-nr. 234 | N2-tert-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Urenheder: | Propazin: højst 10 g/kg |

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»16

Terbuthylazin

CAS-nr. 5915-41-3

CIPAC-nr. 234

N2-tert-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Urenheder:

Propazin: højst 10 g/kg

| | Atrazin: højst 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrazin: højst 1 g/kg

| | Simazin: højst 30 g/kg |
| --- | --- |

Simazin: højst 30 g/kg

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Må kun tillades anvendt som herbicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om terbuthylazin, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 17. juni 2011.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:

| a) | være særligt opmærksomme på at beskytte grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbar jordbund og/eller ekstreme vejrforhold |
| --- | --- |

a)

være særligt opmærksomme på at beskytte grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbar jordbund og/eller ekstreme vejrforhold

| b) | være særligt opmærksomme på risikoen for pattedyr og regnorme. |
| --- | --- |

b)

være særligt opmærksomme på risikoen for pattedyr og regnorme.

Anvendelsesbetingelserne skal, hvis det er relevant, omfatte risikobegrænsende foranstaltninger og pligt til at gennemføre overvågningsprogrammer til kontrol af potentiel grundvandsforurening i sårbare områder.

Ansøgeren fremlægger bekræftende oplysninger om:

| 1) | specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevansen af urenhederne |
| --- | --- |

1)

specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevansen af urenhederne

| 2) | ækvivalensen mellem specifikationerne af det tekniske materiale som industrielt fremstillet og specifikationerne af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsundersøgelserne |
| --- | --- |

2)

ækvivalensen mellem specifikationerne af det tekniske materiale som industrielt fremstillet og specifikationerne af det testmateriale, der er anvendt i toksicitetsundersøgelserne

| 3) | vurderingen af grundvandets eksponering for de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6 |
| --- | --- |

3)

vurderingen af grundvandets eksponering for de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6

| 4) | relevansen af metabolitterne MT1 (N-tert-butyl-6-chlor-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(tert-butylamino)-6-(ethylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxy-N2-ethyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin) og MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxy-1,3,5-triazin-2,4-diamin) samt de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6 med hensyn til kræft, hvis terbuthylazin klassificeres som »mistænkt for at fremkalde kræft«, jf. forordning (EF) nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

4)

relevansen af metabolitterne MT1 (N-tert-butyl-6-chlor-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(tert-butylamino)-6-(ethylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxy-N2-ethyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin) og MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxy-1,3,5-triazin-2,4-diamin) samt de uidentificerede metabolitter LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 og LM6 med hensyn til kræft, hvis terbuthylazin klassificeres som »mistænkt for at fremkalde kræft«, jf. forordning (EF) nr. 1272/2008.

Ansøgeren forelægger Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten de oplysninger, der er angivet i punkt 1) og 2), senest den 30. juni 2012, de oplysninger, der er angivet i punkt 3), senest den 30. juni 2013 og de oplysninger, der er angivet i punkt 4), senest seks måneder efter meddelelsen af en klassificeringsafgørelse om det pågældende stof.«

---

(1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

1

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 821/2011

af 16. august 2011

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions ("Unionens") funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 4. december 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA" eller "det pågældende land"). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 4. december 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA" eller "det pågældende land").

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 22. oktober 2010 af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 22. oktober 2010 af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i det pågældende land, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt, og repræsentanter for USA om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i det pågældende land, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt, og repræsentanter for USA om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (4) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire kendte eksporterende producenter i det pågældende land. Tre af disse eksporterende producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den fjerde eksporterende producent afslog at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og blev efterfølgende orienteret om, at virksomheden ville blive behandlet som ikke samarbejdsvillig i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire kendte eksporterende producenter i det pågældende land. Tre af disse eksporterende producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den fjerde eksporterende producent afslog at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og blev efterfølgende orienteret om, at virksomheden ville blive behandlet som ikke samarbejdsvillig i henhold til grundforordningens artikel 18.

| (6) | Kommissionen sendte også spørgeskemaer til klageren og den anden EU-producent, der var nævnt i klagen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte også spørgeskemaer til klageren og den anden EU-producent, der var nævnt i klagen.

| (7) | På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som potentielt er berørt af denne undersøgelse, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. I betragtning af at kun to importører gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, blev det dog besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. To importører i EU indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos en af dem. |
| --- | --- |

(7)

På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som potentielt er berørt af denne undersøgelse, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. I betragtning af at kun to importører gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, blev det dog besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. To importører i EU indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos en af dem.

| (8) | Desuden gav en række interesserede parter sig til kende som brugere. Disse parter fik tilsendt et spørgeskema specielt til brugere. Tolv virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos to af dem. |
| --- | --- |

(8)

Desuden gav en række interesserede parter sig til kende som brugere. Disse parter fik tilsendt et spørgeskema specielt til brugere. Tolv virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos to af dem.

| (9) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter

  Ineos Oxide Ltd, Det Forenede Kongerige
  Wacker Chemie AG, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter

Ineos Oxide Ltd, Det Forenede Kongerige

Wacker Chemie AG, Tyskland

| b) | Eksporterende producenter i det pågældende land

  Celanese Ltd.
  The Dow Chemical Company
  LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC |
| --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i det pågældende land

Celanese Ltd.

The Dow Chemical Company

LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC

| c) | Ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det pågældende land

  Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger] |
| --- | --- |

c)

Ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det pågældende land

Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]

| d) | Forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU

  Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
  Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederlandene
  Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger] |
| --- | --- |

d)

Forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU

Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland

Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederlandene

Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]

| e) | Forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for EU og USA

  Dow Europe GmbH, Schweiz |
| --- | --- |

e)

Forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for EU og USA

Dow Europe GmbH, Schweiz

| f) | Importører

  Gantrade Ltd, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

f)

Importører

Gantrade Ltd, Det Forenede Kongerige

| g) | Brugere

  Vinavil, Mapei, Italien
  Synthomer, Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

g)

Brugere

Vinavil, Mapei, Italien

Synthomer, Det Forenede Kongerige.

3.   Undersøgelsesperiode

| (10) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af UP ("den betragtede periode"). |
| --- | --- |

(10)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af UP ("den betragtede periode").

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (11) | Den pågældende vare er vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00. |
| --- | --- |

(11)

Den pågældende vare er vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00.

| (12) | Vinylacetat ("VAM" eller "den pågældende vare") er et kemisk derivat af eddikesyre. |
| --- | --- |

(12)

Vinylacetat ("VAM" eller "den pågældende vare") er et kemisk derivat af eddikesyre.

| (13) | VAM har mange anvendelsesmuligheder. Størstedelen af den fremstillede VAM anvendes som råmateriale til to varer i senere produktionsled: polyvinylacetat og polyvinylalkohol. Disse varer i senere produktionsled udgør en vigtig polymer i de forskellige erhvervsgrene. VAM-polymerer anvendes sædvanligvis til fremstilling af maling, klæbemidler, overfladebelægninger og tekstilbehandlingsmidler. |
| --- | --- |

(13)

VAM har mange anvendelsesmuligheder. Størstedelen af den fremstillede VAM anvendes som råmateriale til to varer i senere produktionsled: polyvinylacetat og polyvinylalkohol. Disse varer i senere produktionsled udgør en vigtig polymer i de forskellige erhvervsgrene. VAM-polymerer anvendes sædvanligvis til fremstilling af maling, klæbemidler, overfladebelægninger og tekstilbehandlingsmidler.

| (14) | Undersøgelsen afslørede, at der kun findes en type af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen afslørede, at der kun findes en type af den pågældende vare.

2.   Samme vare

| (15) | Undersøgelsen viste, at VAM fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og VAM fremstillet i det pågældende land og eksporteret til Unionen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses disse varer derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen viste, at VAM fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og VAM fremstillet i det pågældende land og eksporteret til Unionen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses disse varer derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C.   DUMPING

1.   Normal værdi

| (16) | Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, at hjemmemarkedssalget af samme vare til de respektive eksporterende producenters uafhængige kunder i det pågældende land var repræsentativt, dvs. at dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(16)

Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, at hjemmemarkedssalget af samme vare til de respektive eksporterende producenters uafhængige kunder i det pågældende land var repræsentativt, dvs. at dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

| (17) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder i UP. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder i UP.

| (18) | Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet i UP blev derfor fastlagt. |
| --- | --- |

(18)

Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet i UP blev derfor fastlagt.

| (19) | Hvis over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) fandt sted til over omkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedssalgspriserne, uanset om de var fortjenstgivende eller ej. Hvis mængden af fortjenstgivende salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde, eller hvis den vejede gennemsnitssalgspris lå under de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi ud fra den vejede gennemsnitspris af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg alene. |
| --- | --- |

(19)

Hvis over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) fandt sted til over omkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedssalgspriserne, uanset om de var fortjenstgivende eller ej. Hvis mængden af fortjenstgivende salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde, eller hvis den vejede gennemsnitssalgspris lå under de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi ud fra den vejede gennemsnitspris af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg alene.

2.   Eksportpris

| (20) | Undersøgelsen afslørede, at der blev eksporteret vinylacetat fra det pågældende land til Unionen enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, eller ii) for så vidt angår en eksporterende producent, gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed uden for Unionen. |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelsen afslørede, at der blev eksporteret vinylacetat fra det pågældende land til Unionen enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, eller ii) for så vidt angår en eksporterende producent, gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed uden for Unionen.

| (21) | I begge tilfælde blev eksportpriserne fastsat ud fra videresalgspriserne til de første uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, samt fortjeneste. |
| --- | --- |

(21)

I begge tilfælde blev eksportpriserne fastsat ud fra videresalgspriserne til de første uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, samt fortjeneste.

3.   Sammenligning

| (22) | Den normale værdi og eksportprisen for de respektive eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. |
| --- | --- |

(22)

Den normale værdi og eksportprisen for de respektive eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.

| (23) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til håndtering og oplagring, transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter, provisioner og importafgifter, hvor det var relevant og begrundet. |
| --- | --- |

(23)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til håndtering og oplagring, transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter, provisioner og importafgifter, hvor det var relevant og begrundet.

4.   Dumpingmargen

| (24) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA fastslået på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og et vejet gennemsnit af eksportprisen. |
| --- | --- |

(24)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA fastslået på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og et vejet gennemsnit af eksportprisen.

| (25) | For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker. |
| --- | --- |

(25)

For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.

| (26) | Da samarbejdsniveauet i USA var højt (over 90 %), fandtes det foreløbigt passende at fastsætte restdumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i dette land på samme niveau som den højeste told, der var blevet pålagt en samarbejdsvillig eksportør. Dette kan efterfølgende tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase. |
| --- | --- |

(26)

Da samarbejdsniveauet i USA var højt (over 90 %), fandtes det foreløbigt passende at fastsætte restdumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i dette land på samme niveau som den højeste told, der var blevet pålagt en samarbejdsvillig eksportør. Dette kan efterfølgende tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase.

| (27) | På grundlag af ovenstående metode udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13,0 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % |
| Alle andre virksomheder | 13,8 % |

(27)

På grundlag af ovenstående metode udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Celanese Ltd.

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13,0 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

Alle andre virksomheder

13,8 %

D.   SKADE

1.   EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen

| (28) | Klagen blev indgivet af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), en producent af vinylacetat i Unionen, der tegner sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion. En anden EU-producent, Wacker GmbH, støttede indledningen af proceduren. Klagen blev således støttet af EU-producenter, som tegner sig for over 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Derfor er proceduren blevet indledt i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(28)

Klagen blev indgivet af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), en producent af vinylacetat i Unionen, der tegner sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion. En anden EU-producent, Wacker GmbH, støttede indledningen af proceduren. Klagen blev således støttet af EU-producenter, som tegner sig for over 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Derfor er proceduren blevet indledt i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4.

| (29) | Det konstateredes, at en tredje producent i EU (Celanese Europe GmbH) var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i det pågældende land. Ifølge de oplysninger, der kom frem i løbet af undersøgelsen, blev det foreløbigt fastslået, at denne producent fuldt ud var kontrolleret af Celanese Corporation med hjemsted i USA, der spiller en afgørende rolle i vigtige europæiske erhvervsaktiviteter som f.eks. planlægning, produktionskontrol, køb- og salgsaktiviteter. |
| --- | --- |

(29)

Det konstateredes, at en tredje producent i EU (Celanese Europe GmbH) var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i det pågældende land. Ifølge de oplysninger, der kom frem i løbet af undersøgelsen, blev det foreløbigt fastslået, at denne producent fuldt ud var kontrolleret af Celanese Corporation med hjemsted i USA, der spiller en afgørende rolle i vigtige europæiske erhvervsaktiviteter som f.eks. planlægning, produktionskontrol, køb- og salgsaktiviteter.

| (30) | I betragtning af ovennævnte betragtedes Celanese Europe GmbH's forhold til gruppen som værende af en sådan art, at det førte til en adfærd, som var forskellig fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenters, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2. Det var også opfattelsen, at virksomheden gennem dette særlige forhold kunne blive beskyttet mod de negative følger af den skadevoldende dumping. Endvidere ville det fordreje de aggregerede data om EU-erhvervsgrenens sammensætning, hvis en sådan virksomhed blev omfattet af konklusionerne om skade. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af ovennævnte betragtedes Celanese Europe GmbH's forhold til gruppen som værende af en sådan art, at det førte til en adfærd, som var forskellig fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenters, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2. Det var også opfattelsen, at virksomheden gennem dette særlige forhold kunne blive beskyttet mod de negative følger af den skadevoldende dumping. Endvidere ville det fordreje de aggregerede data om EU-erhvervsgrenens sammensætning, hvis en sådan virksomhed blev omfattet af konklusionerne om skade.

| (31) | Derfor blev det foreløbigt fastslået, at Celanese Europe GmbH ikke burde være omfattet af definitionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(31)

Derfor blev det foreløbigt fastslået, at Celanese Europe GmbH ikke burde være omfattet af definitionen af EU-erhvervsgrenen.

| (32) | Derfor udgør de to producenter Ineos Oxide Ltd og Wacker GmbH EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og tegner sig for 100 % af EU-produktionen. De benævnes herefter "EU-erhvervsgrenen". |
| --- | --- |

(32)

Derfor udgør de to producenter Ineos Oxide Ltd og Wacker GmbH EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og tegner sig for 100 % af EU-produktionen. De benævnes herefter "EU-erhvervsgrenen".

2.   Fastlæggelse af det relevante EU-marked

| (33) | Med henblik på at fastslå, om EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 28 ff., havde lidt væsentlig skade, blev det undersøgt, i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens bundne produktion af den pågældende vare skulle inddrages i analysen. |
| --- | --- |

(33)

Med henblik på at fastslå, om EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 28 ff., havde lidt væsentlig skade, blev det undersøgt, i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens bundne produktion af den pågældende vare skulle inddrages i analysen.

| (34) | Den pågældende vare sælges faktisk af EU-erhvervsgrenen både til a) det frie marked og b) det bundne marked (inden for samme gruppe i virksomheden). På det bundne marked anvendes den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en række varer til brug i maling, klæbemidler, overfladebelægninger osv. |
| --- | --- |

(34)

Den pågældende vare sælges faktisk af EU-erhvervsgrenen både til a) det frie marked og b) det bundne marked (inden for samme gruppe i virksomheden). På det bundne marked anvendes den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en række varer til brug i maling, klæbemidler, overfladebelægninger osv.

| (35) | I denne sammenhæng betragtes salg af den pågældende vare til brug som råmateriale til fremstilling af andre varer for virksomheder i samme gruppe som "bunden anvendelse", hvis mindst en af følgende to betingelser er opfyldt: i) salg foregår ikke til markedspriser eller ii) kunden har ikke et frit valg af leverandør inden for samme gruppe af virksomheder. I løbet af undersøgelsen blev det foreløbigt konstateret, at salg til forretningsmæssigt forbundne enheder, som køber den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en anden vare, måtte betragtes som bundet salg; det konstateredes, at i henhold til virksomhedernes handelspolitik havde disse forretningsmæssigt forbundne enheder ikke frit valg af leverandør. |
| --- | --- |

(35)

I denne sammenhæng betragtes salg af den pågældende vare til brug som råmateriale til fremstilling af andre varer for virksomheder i samme gruppe som "bunden anvendelse", hvis mindst en af følgende to betingelser er opfyldt: i) salg foregår ikke til markedspriser eller ii) kunden har ikke et frit valg af leverandør inden for samme gruppe af virksomheder. I løbet af undersøgelsen blev det foreløbigt konstateret, at salg til forretningsmæssigt forbundne enheder, som køber den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en anden vare, måtte betragtes som bundet salg; det konstateredes, at i henhold til virksomhedernes handelspolitik havde disse forretningsmæssigt forbundne enheder ikke frit valg af leverandør.

| (36) | Denne sondring er relevant for skadesanalysen. Det konstateredes, at vinylacetat bestemt til bunden anvendelse ikke var i direkte konkurrence med import fra det pågældende land. Derimod konstateredes det, at produktion bestemt til salg på det frie marked var i direkte konkurrence med den import, fordi dette salg skete på normale markedsvilkår, hvilket betyder, at der er frit valg af leverandør. Dette berettigede differentieringen mellem det bundne og det frie marked i analysen for visse skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(36)

Denne sondring er relevant for skadesanalysen. Det konstateredes, at vinylacetat bestemt til bunden anvendelse ikke var i direkte konkurrence med import fra det pågældende land. Derimod konstateredes det, at produktion bestemt til salg på det frie marked var i direkte konkurrence med den import, fordi dette salg skete på normale markedsvilkår, hvilket betyder, at der er frit valg af leverandør. Dette berettigede differentieringen mellem det bundne og det frie marked i analysen for visse skadesindikatorer.

| (37) | I den forbindelse konstateredes det, at følgende økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne undersøges ved henvisning til den samlede aktivitet, dvs. inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenen. Det skyldes, at disse indikatorer påvirkes, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, eller om den sælges på det frie marked. |
| --- | --- |

(37)

I den forbindelse konstateredes det, at følgende økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne undersøges ved henvisning til den samlede aktivitet, dvs. inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenen. Det skyldes, at disse indikatorer påvirkes, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, eller om den sælges på det frie marked.

| (38) | For så vidt angår rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og evne til at rejse kapital, blev analysen kun foretaget på det frie markedsniveau, fordi det forhold, at priserne på de bundne markeder ikke er repræsentative for de normale markedsbetingelser, har indflydelse på disse indikatorers troværdighed. |
| --- | --- |

(38)

For så vidt angår rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og evne til at rejse kapital, blev analysen kun foretaget på det frie markedsniveau, fordi det forhold, at priserne på de bundne markeder ikke er repræsentative for de normale markedsbetingelser, har indflydelse på disse indikatorers troværdighed.

| (39) | De andre økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, dvs. forbrug, salg, markedsandele og priser på EU-markedet, blev analyseret og vurderet især under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør. |
| --- | --- |

(39)

De andre økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, dvs. forbrug, salg, markedsandele og priser på EU-markedet, blev analyseret og vurderet især under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør.

| (40) | For disse indikatorer blev det bundne marked imidlertid også taget i betragtning og sammenlignet med data for det frie marked for at fastslå, om sandsynligheden taler for, at situationen på det bundne marked ville ændre ved de konklusioner, der byggede på analysen af det frie marked alene. |
| --- | --- |

(40)

For disse indikatorer blev det bundne marked imidlertid også taget i betragtning og sammenlignet med data for det frie marked for at fastslå, om sandsynligheden taler for, at situationen på det bundne marked ville ændre ved de konklusioner, der byggede på analysen af det frie marked alene.

3.   EU-forbrug

| (41) | EU-forbruget blev fastslået ved at lægge den samlede importmængde af vinylacetat, baseret på Eurostats tal, krydstjekket med de efterprøvede data fra de eksporterende producenter, for så vidt angår import fra det pågældende land, til den samlede salgsmængde på EU-markedet fra EU-erhvervsgrenen og den anden producent i Unionen. |
| --- | --- |

(41)

EU-forbruget blev fastslået ved at lægge den samlede importmængde af vinylacetat, baseret på Eurostats tal, krydstjekket med de efterprøvede data fra de eksporterende producenter, for så vidt angår import fra det pågældende land, til den samlede salgsmængde på EU-markedet fra EU-erhvervsgrenen og den anden producent i Unionen.

| (42) | I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget indekseret.

  Tabel 1


  Forbruget i EU










  Indeks (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug | 100 | 90 | 87 | 99 |
| Bundet marked | 100 | 96 | 100 | 104 |
| Frit marked | 100 | 88 | 82 | 97 |

(42)

I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget indekseret.

Tabel 1

Forbruget i EU

Indeks (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Samlet forbrug

100

90

87

99

Bundet marked

100

96

100

104

Frit marked

100

88

82

97

| (43) | I den betragtede periode faldt forbruget på det samlede EU-marked og på det frie marked lidt, med henholdsvis 1 % og 3 %. Omvendt registreredes en stigning på 4 % på det bundne marked i samme periode. |
| --- | --- |

(43)

I den betragtede periode faldt forbruget på det samlede EU-marked og på det frie marked lidt, med henholdsvis 1 % og 3 %. Omvendt registreredes en stigning på 4 % på det bundne marked i samme periode.

4.   Import fra det pågældende land

4.1.   Mængde og markedsandel

| (44) | Importen fra det pågældende land har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:

  Tabel 2


  Import fra USA










  Importmængde (tons) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Markedsandel på det samlede marked

  Indeks (2007 = 100) | 100 | 159 | 150 | 149 |
| Markedsandel på det frie marked

  Indeks (2007 = 100) | 100 | 162 | 157 | 152 |
| Kilde: Eurostat og oplysninger indhentet fra interesserede parter gennem spørgeskemabesvarelserne. |

(44)

Importen fra det pågældende land har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:

Tabel 2

Import fra USA

Importmængde (tons)

2007

2008

2009

UP

USA

103 192

146 800

133 763

152 445

Indeks (2007 = 100)

100

142

130

148

Markedsandel på det samlede marked

Indeks (2007 = 100)

100

159

150

149

Markedsandel på det frie marked

Indeks (2007 = 100)

100

162

157

152

Kilde: Eurostat og oplysninger indhentet fra interesserede parter gennem spørgeskemabesvarelserne.

| (45) | Importen til det samlede EU-marked (bundne og frie marked) fra det berørte land voksede med 48 % i den betragtede periode. Dette førte til en stigning i markedsandel i samme periode på 49 %. Markedsandelen på det frie marked voksede med 52 %. |
| --- | --- |

(45)

Importen til det samlede EU-marked (bundne og frie marked) fra det berørte land voksede med 48 % i den betragtede periode. Dette førte til en stigning i markedsandel i samme periode på 49 %. Markedsandelen på det frie marked voksede med 52 %.

4.2.   Importpriser og prisunderbud

| (46) | Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser fra USA










  Importpriser (EUR pr. ton) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 774 | 814 | 541 | 573 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 70 | 74 |
| Kilde: Eurostat. |

(46)

Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Importpriser fra USA

Importpriser (EUR pr. ton)

2007

2008

2009

UP

USA

774

814

541

573

Indeks (2007 = 100)

100

105

70

74

Kilde: Eurostat.

| (47) | Trods en lille stigning i UP faldt de samlede gennemsnitlige importpriser på varer fra det pågældende land med 26 % mellem 2007 og UP. |
| --- | --- |

(47)

Trods en lille stigning i UP faldt de samlede gennemsnitlige importpriser på varer fra det pågældende land med 26 % mellem 2007 og UP.

| (48) | Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser på det frie marked og det pågældende lands gennemsnitlige importpriser. EU-erhvervsgrenens salgspriser blev i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter. |
| --- | --- |

(48)

Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser på det frie marked og det pågældende lands gennemsnitlige importpriser. EU-erhvervsgrenens salgspriser blev i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.

| (49) | Disse priser blev sammenlignet med de priser, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA krævede, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priserne cif, EU's grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. |
| --- | --- |

(49)

Disse priser blev sammenlignet med de priser, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA krævede, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priserne cif, EU's grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.

| (50) | Med udgangspunkt i de efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter viste sammenligningen, at den pågældende importerede vare fra alle samarbejdsvillige eksportører i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gennemsnitlige underbudsniveau, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser, var på 17,9 %. Dette underbudsniveau var kombineret med en negativ prisudvikling og et betydeligt pristryk. |
| --- | --- |

(50)

Med udgangspunkt i de efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter viste sammenligningen, at den pågældende importerede vare fra alle samarbejdsvillige eksportører i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gennemsnitlige underbudsniveau, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser, var på 17,9 %. Dette underbudsniveau var kombineret med en negativ prisudvikling og et betydeligt pristryk.

5.   Import fra andre tredjelande

| (51) | Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande.

  Tabel 4


  Importmængde fra andre tredjelande










  Importmængde (tons) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Saudi-Arabien | 0 | 0 | 0 | 73 156 |
| Andre | 88 138 | 52 414 | 15 937 | 8 198 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 59 | 18 | 9 |
| Markedsandel på det samlede marked

  Indeks (2007 = 100) | 100 | 66 | 21 | 9 |
| Markedsandel på det frie marked

  Indeks (2007 = 100) | 100 | 68 | 22 | 10 |
| Kilde: Eurostat. |

(51)

Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande.

Tabel 4

Importmængde fra andre tredjelande

Importmængde (tons)

2007

2008

2009

UP

USA

103 192

146 800

133 763

152 445

Indeks (2007 = 100)

100

142

130

148

Saudi-Arabien

0

0

0

73 156

Andre

88 138

52 414

15 937

8 198

Indeks (2007 = 100)

100

59

18

9

Markedsandel på det samlede marked

Indeks (2007 = 100)

100

66

21

9

Markedsandel på det frie marked

Indeks (2007 = 100)

100

68

22

10

Kilde: Eurostat.

| (52) | I begyndelsen af den betragtede periode konkurrerede importen fra det pågældende land med importen fra andre lande, herunder Taiwan, Ukraine og Rusland. I slutningen af den betragtede periode var importen fra disse traditionelle kilder faldet til næsten ingenting. |
| --- | --- |

(52)

I begyndelsen af den betragtede periode konkurrerede importen fra det pågældende land med importen fra andre lande, herunder Taiwan, Ukraine og Rusland. I slutningen af den betragtede periode var importen fra disse traditionelle kilder faldet til næsten ingenting.

| (53) | Et nyt eksportland, Saudi-Arabien, som kom ind på EU-markedet i UP, eksporterede omkring 73 000 tons i UP. Indvirkningen af denne udvikling på EU-erhvervsgrenen drøftes i betragtning 91 ff. |
| --- | --- |

(53)

Et nyt eksportland, Saudi-Arabien, som kom ind på EU-markedet i UP, eksporterede omkring 73 000 tons i UP. Indvirkningen af denne udvikling på EU-erhvervsgrenen drøftes i betragtning 91 ff.

6.   EU-erhvervsgrenens situation

6.1.   Generelt

| (54) | I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der vedrørte EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP. |
| --- | --- |

(54)

I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der vedrørte EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP.

| (55) | Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenerne) og mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, produktionsomkostninger) blev vurderet på niveauet for den samlede EU-erhvervsgren. Vurderingen var baseret på oplysninger fra de efterprøvede spørgeskemaer fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(55)

Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenerne) og mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, produktionsomkostninger) blev vurderet på niveauet for den samlede EU-erhvervsgren. Vurderingen var baseret på oplysninger fra de efterprøvede spørgeskemaer fra EU-erhvervsgrenen.

| (56) | Det bør bemærkes, at klageren først købte sit produktionsanlæg i løbet af 2007; derfor fandtes der ikke oplysninger for visse skadesindikatorer (rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet) for 2007. Som følge heraf dækker analysen for disse indikatorer perioden 2008 til UP. For de resterende indikatorer findes der tal for 2007. For de indikatorer dækker analysen således hele den betragtede periode (fra 2007 til UP). |
| --- | --- |

(56)

Det bør bemærkes, at klageren først købte sit produktionsanlæg i løbet af 2007; derfor fandtes der ikke oplysninger for visse skadesindikatorer (rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet) for 2007. Som følge heraf dækker analysen for disse indikatorer perioden 2008 til UP. For de resterende indikatorer findes der tal for 2007. For de indikatorer dækker analysen således hele den betragtede periode (fra 2007 til UP).

| (57) | Klageren er fokuseret på at levere den pågældende vare udelukkende til det frie marked, hvorimod den anden EU-producent navnlig er fokuseret på det bundne marked med en lille del bestemt til det frie marked. I betragtning af det forhold, at oplysningerne til skadesanalysen især kom fra to kilder, hvoraf den ene navnlig er fokuseret på det bundne marked, og i betragtning af at det er blevet konstateret, at der bør foretages en sondring imellem det samlede marked og det frie marked, for så vidt angår en række skadesindikatorer, måtte oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(57)

Klageren er fokuseret på at levere den pågældende vare udelukkende til det frie marked, hvorimod den anden EU-producent navnlig er fokuseret på det bundne marked med en lille del bestemt til det frie marked. I betragtning af det forhold, at oplysningerne til skadesanalysen især kom fra to kilder, hvoraf den ene navnlig er fokuseret på det bundne marked, og i betragtning af at det er blevet konstateret, at der bør foretages en sondring imellem det samlede marked og det frie marked, for så vidt angår en række skadesindikatorer, måtte oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.

6.2.   Makroøkonomiske indikatorer

6.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (58) | Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i hele EU-erhvervsgrenen:

  Tabel 5


  Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen










  Indeks (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet produktion | 100 | 105 | 102 | 92 |
| Samlet produktionskapacitet | 100 | 121 | 126 | 143 |
| Samlet kapacitetsudnyttelse | 100 | 87 | 81 | 64 |

(58)

Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i hele EU-erhvervsgrenen:

Tabel 5

Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen

Indeks (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Samlet produktion

100

105

102

92

Samlet produktionskapacitet

100

121

126

143

Samlet kapacitetsudnyttelse

100

87

81

64

| (59) | Som vist i ovenstående tabel faldt den samlede EU-produktion med 8 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(59)

Som vist i ovenstående tabel faldt den samlede EU-produktion med 8 % i løbet af den betragtede periode.

| (60) | I samme periode voksede produktionskapaciteten med 43 %. Denne øgede kapacitet hang imidlertid ikke sammen med etablering af nye produktionslinjer, men med øget effektivitet i udnyttelsen af den eksisterende kapacitet. |
| --- | --- |

(60)

I samme periode voksede produktionskapaciteten med 43 %. Denne øgede kapacitet hang imidlertid ikke sammen med etablering af nye produktionslinjer, men med øget effektivitet i udnyttelsen af den eksisterende kapacitet.

| (61) | Kombinationen af disse to faktorer, dvs. fald i produktionsmængden og stigning i produktionskapaciteten i samme periode, førte til et betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 36 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(61)

Kombinationen af disse to faktorer, dvs. fald i produktionsmængden og stigning i produktionskapaciteten i samme periode, førte til et betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 36 % i den betragtede periode.

6.2.2.   Salgsmængder og markedsandel

| (62) | Tallene nedenfor angiver EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.

  Tabel 6


  Salgsmængder og markedsandel










  Indeks (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet salg | 100 | 99 | 96 | 88 |
| Markedsandel (%) | 100 | 110 | 111 | 88 |
| Salget på det bundne marked | 100 | 111 | 109 | 113 |
| Markedsandel (%) | 100 | 115 | 108 | 109 |
| Salget på det frie marked | 100 | 89 | 86 | 67 |
| Markedsandel (%) | 100 | 102 | 104 | 69 |

(62)

Tallene nedenfor angiver EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.

Tabel 6

Salgsmængder og markedsandel

Indeks (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Samlet salg

100

99

96

88

Markedsandel (%)

100

110

111

88

Salget på det bundne marked

100

111

109

113

Markedsandel (%)

100

115

108

109

Salget på det frie marked

100

89

86

67

Markedsandel (%)

100

102

104

69

| (63) | Den samlede salgsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette fald var større på det frie marked, hvor det udgjorde 33 % mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte den modsatte tendens, og salgsmængden voksede med 13 % i samme periode. |
| --- | --- |

(63)

Den samlede salgsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette fald var større på det frie marked, hvor det udgjorde 33 % mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte den modsatte tendens, og salgsmængden voksede med 13 % i samme periode.

| (64) | Faldet i salgsmængden afspejledes i markedsandelen, som var udsat for et fald på 11 % for det samlede marked og et fald på 31 % på det frie marked mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte igen den modsatte tendens, og dets markedsandel voksede med 9 % i samme periode. |
| --- | --- |

(64)

Faldet i salgsmængden afspejledes i markedsandelen, som var udsat for et fald på 11 % for det samlede marked og et fald på 31 % på det frie marked mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte igen den modsatte tendens, og dets markedsandel voksede med 9 % i samme periode.

6.2.3.   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

Tabel 7

Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| Indeks (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet antal beskæftigede | 100 | 96 | 98 | 100 |
| Samlet produktivitet (enhed pr. beskæftiget) | 100 | 109 | 104 | 92 |
| Samlede årlige lønninger | 0 | 100 | 95 | 88 |

Indeks (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Samlet antal beskæftigede

100

96

98

100

Samlet produktivitet (enhed pr. beskæftiget)

100

109

104

92

Samlede årlige lønninger

0

100

95

88

| (65) | Den samlede beskæftigelse forblev stabil mellem 2007 og UP. Det bør bemærkes, at fremstilling af vinylacetat ikke er arbejdskraftintensiv, og beskæftigelsestallene hænger derfor ikke nøje sammen med produktionstallene. Beskæftigelsen er således ikke af særlig vigtighed som indikator i denne sektor. |
| --- | --- |

(65)

Den samlede beskæftigelse forblev stabil mellem 2007 og UP. Det bør bemærkes, at fremstilling af vinylacetat ikke er arbejdskraftintensiv, og beskæftigelsestallene hænger derfor ikke nøje sammen med produktionstallene. Beskæftigelsen er således ikke af særlig vigtighed som indikator i denne sektor.

| (66) | I løbet af den betragtede periode faldt den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 8 % mellem 2007 og UP. Denne fulgte faldet i produktionen og den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 58 ff. |
| --- | --- |

(66)

I løbet af den betragtede periode faldt den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 8 % mellem 2007 og UP. Denne fulgte faldet i produktionen og den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 58 ff.

6.2.4.   Den faktiske dumpingmargens størrelse

| (67) | Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener lå alle over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(67)

Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener lå alle over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.

6.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

6.3.1.   Generelle bemærkninger

| (68) | Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for den samlede EU-erhvervsgren, jf. betragtning 28 ff. |
| --- | --- |

(68)

Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for den samlede EU-erhvervsgren, jf. betragtning 28 ff.

| (69) | Ud af ovenstående indikatorer måtte vurderingen af rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast og likviditet være fokuseret på det frie marked, hvilket betyder, at den især ville afspejle oplysningerne fra klageren. I betragtning af ovenstående kunne udviklingen i indikatorerne for fortjeneste og likviditet ikke gives i indeksformat af fortrolighedshensyn. |
| --- | --- |

(69)

Ud af ovenstående indikatorer måtte vurderingen af rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast og likviditet være fokuseret på det frie marked, hvilket betyder, at den især ville afspejle oplysningerne fra klageren. I betragtning af ovenstående kunne udviklingen i indikatorerne for fortjeneste og likviditet ikke gives i indeksformat af fortrolighedshensyn.

| (70) | Desuden kunne klageren som anført i betragtning 56 ikke fremlægge oplysninger for 2007, for så vidt angår visse skadesindikatorer; derfor blev analysen af disse indikatorer foretaget for perioden 2008 til UP. |
| --- | --- |

(70)

Desuden kunne klageren som anført i betragtning 56 ikke fremlægge oplysninger for 2007, for så vidt angår visse skadesindikatorer; derfor blev analysen af disse indikatorer foretaget for perioden 2008 til UP.

6.3.2.   Lagerbeholdninger

| (71) | Nedenstående tal viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i hver af de betragtede perioder:

  Tabel 8


  Lagerbeholdninger










  Indeks (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede lagerbeholdninger | 100 | 86 | 49 | 69 |

(71)

Nedenstående tal viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i hver af de betragtede perioder:

Tabel 8

Lagerbeholdninger

Indeks (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Samlede lagerbeholdninger

100

86

49

69

| (72) | Lagrene mindskedes med 31 % i den betragtede periode. Denne indikator skal dog ikke betragtes som relevant i denne sektor, da vinylacetatproducenter fremstiller varer på bestilling og har tendens til kun at have begrænsede varelagre. Varelagrene svarer faktisk kun til nogle få ugers forbrug. |
| --- | --- |

(72)

Lagrene mindskedes med 31 % i den betragtede periode. Denne indikator skal dog ikke betragtes som relevant i denne sektor, da vinylacetatproducenter fremstiller varer på bestilling og har tendens til kun at have begrænsede varelagre. Varelagrene svarer faktisk kun til nogle få ugers forbrug.

6.3.3.   Salgspriser

| (73) | Følgende tabel viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.

  Tabel 9


  Salgspriser










  Indeks (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitsenhedssalgspris på det samlede marked | 100 | 107 | 74 | 84 |
| Gennemsnitsenhedssalgspris på det bundne marked | 100 | 115 | 82 | 92 |
| Gennemsnitsenhedssalgspris på det frie marked | 100 | 102 | 69 | 77 |

(73)

Følgende tabel viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.

Tabel 9

Salgspriser

Indeks (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Gennemsnitsenhedssalgspris på det samlede marked

100

107

74

84

Gennemsnitsenhedssalgspris på det bundne marked

100

115

82

92

Gennemsnitsenhedssalgspris på det frie marked

100

102

69

77

| (74) | Salgspriserne for det samlede EU-marked faldt med 16 % i den betragtede periode. Salgspriserne faldt på begge markederne, selv om faldet var større på det frie marked (- 23 %) end på det bundne marked (- 8 %). |
| --- | --- |

(74)

Salgspriserne for det samlede EU-marked faldt med 16 % i den betragtede periode. Salgspriserne faldt på begge markederne, selv om faldet var større på det frie marked (- 23 %) end på det bundne marked (- 8 %).

6.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer

| (75) | Rentabiliteten for samme vare på det frie marked blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved EU-erhvervsgrenens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(75)

Rentabiliteten for samme vare på det frie marked blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved EU-erhvervsgrenens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (76) | Rentabiliteten på det frie marked faldt i den betragtede periode. I UP blev tabene indberettet for hver måned. Dette var virkningen af et stort fald både i salgsmængder og i salgspriser. |
| --- | --- |

(76)

Rentabiliteten på det frie marked faldt i den betragtede periode. I UP blev tabene indberettet for hver måned. Dette var virkningen af et stort fald både i salgsmængder og i salgspriser.

| (77) | Det fremgår af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. De foretagne investeringer havde navnlig til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og –processen for at øge effektiviteten.

  Tabel 10


  Investeringer










  Indeks (2008 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede investeringer | Ikke relevant | 100 | 129 | 127 |

(77)

Det fremgår af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. De foretagne investeringer havde navnlig til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og –processen for at øge effektiviteten.

Tabel 10

Investeringer

Indeks (2008 = 100)

2007

2008

2009

UP

Samlede investeringer

Ikke relevant

100

129

127

| (78) | Investeringerne voksede med 27 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(78)

Investeringerne voksede med 27 % i løbet af den betragtede periode.

| (79) | Trods øgede investeringer gav investeringsafkastet for den pågældende vare ikke det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP. |
| --- | --- |

(79)

Trods øgede investeringer gav investeringsafkastet for den pågældende vare ikke det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.

| (80) | Der konstateredes også et fald i likviditeten mellem 2008 og UP, hvilket viser en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation. |
| --- | --- |

(80)

Der konstateredes også et fald i likviditeten mellem 2008 og UP, hvilket viser en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.

| (81) | Derfor viste erhvervsgrenen ved at øge sine investeringer stadig evne til at rejse kapital; ikke desto mindre hæmmes denne evne af faldende salg og øgede vanskeligheder ved at skabe likviditet. |
| --- | --- |

(81)

Derfor viste erhvervsgrenen ved at øge sine investeringer stadig evne til at rejse kapital; ikke desto mindre hæmmes denne evne af faldende salg og øgede vanskeligheder ved at skabe likviditet.

7.   Konklusion vedrørende skade

| (82) | Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I forhold til et relativt stabilt forbrug faldt den samlede produktion med 8 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen 11 % af den samlede markedsandel og 33 % på det frie marked. Kapacitetsudnyttelsen faldt med 36 %. I samme periode voksede importen fra det pågældende land med 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I forhold til et relativt stabilt forbrug faldt den samlede produktion med 8 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen 11 % af den samlede markedsandel og 33 % på det frie marked. Kapacitetsudnyttelsen faldt med 36 %. I samme periode voksede importen fra det pågældende land med 48 %.

| (83) | I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. Der kunne konstateres en stærkere nedadgående tendens i salgsmængden, hvis man observerede tendenserne for det frie marked, som udviste et fald på 33 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. Der kunne konstateres en stærkere nedadgående tendens i salgsmængden, hvis man observerede tendenserne for det frie marked, som udviste et fald på 33 % i den betragtede periode.

| (84) | EU-erhvervsgrenens fald i salgsmængden ledsagedes af et samlet pristryk på 16 %. Som det var tilfældet for salgsmængden, var situationen værre på det frie marked, hvor der blev observeret et pristryk på 23 %. Faldende salgsmængder sammenholdt med faldende priser havde en indvirkning på fortjenstniveauerne og førte til tab for hver måned i UP. |
| --- | --- |

(84)

EU-erhvervsgrenens fald i salgsmængden ledsagedes af et samlet pristryk på 16 %. Som det var tilfældet for salgsmængden, var situationen værre på det frie marked, hvor der blev observeret et pristryk på 23 %. Faldende salgsmængder sammenholdt med faldende priser havde en indvirkning på fortjenstniveauerne og førte til tab for hver måned i UP.

| (85) | De eneste indikatorer, der udviste en positiv tendens var investeringerne, som voksede med 27 %, og det gjorde også evnen til at rejse kapital. Investeringerne levede imidlertid ikke op til det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP. |
| --- | --- |

(85)

De eneste indikatorer, der udviste en positiv tendens var investeringerne, som voksede med 27 %, og det gjorde også evnen til at rejse kapital. Investeringerne levede imidlertid ikke op til det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.

| (86) | I betragtning af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at de tab, der konstateredes i løbet af undersøgelsen sandsynligvis ville føre til indstilling af enhver produktion af en vis størrelse af vinylacetat til det frie marked fra EU-erhvervsgrenens side, hvis situationen fortsatte. |
| --- | --- |

(86)

I betragtning af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at de tab, der konstateredes i løbet af undersøgelsen sandsynligvis ville føre til indstilling af enhver produktion af en vis størrelse af vinylacetat til det frie marked fra EU-erhvervsgrenens side, hvis situationen fortsatte.

| (87) | Ud fra ovenstående har EU-erhvervsgrenen lidt væsentlig skade i UP. |
| --- | --- |

(87)

Ud fra ovenstående har EU-erhvervsgrenen lidt væsentlig skade i UP.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (88) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten. |
| --- | --- |

(88)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.

2.   Virkningerne af importen fra USA

2.1.   Generelt

| (89) | Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten mellem 2007 og UP og et lignende tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen i samme periode. Undersøgelsen har også påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-virksomhedernes priser og dermed nedbragte deres rentabilitet. |
| --- | --- |

(89)

Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten mellem 2007 og UP og et lignende tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen i samme periode. Undersøgelsen har også påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-virksomhedernes priser og dermed nedbragte deres rentabilitet.

| (90) | Visse parter påstod, at stigningen i importen ganske enkelt erstattede den import, som tidligere foretoges af andre importerende lande, og/eller skyldtes en stigende efterspørgsel på EU-markedet. Hverken importtallene (se tabel 2) eller forbrugstallene (se tabel 1) kan imidlertid bekræfte denne påstand. I den forbindelse mindes der om, at forbruget, jf. betragtning 43, var ret stabilt og endog faldt en smule i den betragtede periode, hvorimod importen fra USA voksede med 48 %. |
| --- | --- |

(90)

Visse parter påstod, at stigningen i importen ganske enkelt erstattede den import, som tidligere foretoges af andre importerende lande, og/eller skyldtes en stigende efterspørgsel på EU-markedet. Hverken importtallene (se tabel 2) eller forbrugstallene (se tabel 1) kan imidlertid bekræfte denne påstand. I den forbindelse mindes der om, at forbruget, jf. betragtning 43, var ret stabilt og endog faldt en smule i den betragtede periode, hvorimod importen fra USA voksede med 48 %.

3.   Virkningerne af andre faktorer

3.1.   Virkningerne af importen fra andre tredjelande

3.1.1.   Virkningerne af importen fra Saudi-Arabien

| (91) | En række interesserede parter hævdede, at importen af VAM fra Saudi-Arabien er årsag til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(91)

En række interesserede parter hævdede, at importen af VAM fra Saudi-Arabien er årsag til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (92) | Saudi-Arabien er faktisk, jf. betragtning 53, den næststørste eksportør af VAM til EU efter USA. Importen fra Saudi-Arabien kom først ind på markedet i UP. |
| --- | --- |

(92)

Saudi-Arabien er faktisk, jf. betragtning 53, den næststørste eksportør af VAM til EU efter USA. Importen fra Saudi-Arabien kom først ind på markedet i UP.

| (93) | Tallene fra Eurostat i tabel 11 nedenfor viser priserne på importen fra Saudi-Arabien og andre tredjelande.

  Tabel 11


  Salgspris på eksport fra andre tredjelande










  Euro pr. ton | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saudi-Arabien | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | 636 |
| Indeks (2007 = 100) | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Andre tredjelande | 878 | 919 | 473 | 633 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 54 | 72 |

(93)

Tallene fra Eurostat i tabel 11 nedenfor viser priserne på importen fra Saudi-Arabien og andre tredjelande.

Tabel 11

Salgspris på eksport fra andre tredjelande

Euro pr. ton

2007

2008

2009

UP

Saudi-Arabien

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

636

Indeks (2007 = 100)

0

0

0

100

Andre tredjelande

878

919

473

633

Indeks (2007 = 100)

100

105

54

72

| (94) | Tabellen viser, at gennemsnitsprisen på importen fra Saudi-Arabien på 636 EUR var sammenlignelig med prisen på importen fra andre tredjelande, som i gennemsnit var på 633 EUR, hvorimod den var 11 % højere end gennemsnitsprisen på importen fra USA, der var på 573 EUR. |
| --- | --- |

(94)

Tabellen viser, at gennemsnitsprisen på importen fra Saudi-Arabien på 636 EUR var sammenlignelig med prisen på importen fra andre tredjelande, som i gennemsnit var på 633 EUR, hvorimod den var 11 % højere end gennemsnitsprisen på importen fra USA, der var på 573 EUR.

| (95) | Den kendsgerning, at importørerne fra Saudi-Arabien opererer i samme prissegment som andre importører med en betydelig prisforskel i forhold til eksporten fra USA, viser, at de eksporterende producenter fra Saudi-Arabien opfører sig anderledes end eksportørerne fra USA, for så vidt angår prissætning og mulig indvirkning på EU-producenterne. |
| --- | --- |

(95)

Den kendsgerning, at importørerne fra Saudi-Arabien opererer i samme prissegment som andre importører med en betydelig prisforskel i forhold til eksporten fra USA, viser, at de eksporterende producenter fra Saudi-Arabien opfører sig anderledes end eksportørerne fra USA, for så vidt angår prissætning og mulig indvirkning på EU-producenterne.

| (96) | Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at importen fra Saudi-Arabien ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(96)

Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at importen fra Saudi-Arabien ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.

3.2.   Virkningen af den økonomiske krise

| (97) | Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens fald i produktions- og salgsmængde burde tilskrives det faldende forbrug. Disse parter hævdede også, at den nedadgående tendens i de gennemsnitlige salgspriser skyldtes den globale økonomiske krise. |
| --- | --- |

(97)

Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens fald i produktions- og salgsmængde burde tilskrives det faldende forbrug. Disse parter hævdede også, at den nedadgående tendens i de gennemsnitlige salgspriser skyldtes den globale økonomiske krise.

| (98) | Andre interesserede parter hævdede, at alle petrokemiske producenter, herunder VAM-producenter, led betydelige tab under den økonomiske krise, og at EU-erhvervsgrenens tab derfor ikke burde tilskrives dumpingimporten fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(98)

Andre interesserede parter hævdede, at alle petrokemiske producenter, herunder VAM-producenter, led betydelige tab under den økonomiske krise, og at EU-erhvervsgrenens tab derfor ikke burde tilskrives dumpingimporten fra det pågældende land.

| (99) | Denne undersøgelse viste imidlertid, jf. betragtning 41-43, at faldet i EU-forbruget på det frie marked var ubetydeligt i den betragtede periode. Derfor kunne virkningen af den økonomiske krise i retning af et fald i forbruget ikke have været årsag til det bratte fald i salgsmængden, jf. betragtning 62-64. |
| --- | --- |

(99)

Denne undersøgelse viste imidlertid, jf. betragtning 41-43, at faldet i EU-forbruget på det frie marked var ubetydeligt i den betragtede periode. Derfor kunne virkningen af den økonomiske krise i retning af et fald i forbruget ikke have været årsag til det bratte fald i salgsmængden, jf. betragtning 62-64.

| (100) | Analysen af EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal på det frie marked afslørede, at især VAM-industrien led tab, når man sammenlignede med andre lignende kemiske varer. Rentabiliteten af disse andre varer rettede sig endvidere efter krisen, hvorimod VAM-industrien fortsatte sin nedadgående tendens. Dette fører til den foreløbige konklusion, at skønt VAM-industrien var mest udsat for at blive påvirket af den økonomiske krise, bør man sondre mellem den og de andre petrokemiske sektorer på grund af de vedholdende tab, som klageren led, som fortsatte efter krisen, og som var direkte forbundet med lavprisimporten fra USA. Påstanden afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(100)

Analysen af EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal på det frie marked afslørede, at især VAM-industrien led tab, når man sammenlignede med andre lignende kemiske varer. Rentabiliteten af disse andre varer rettede sig endvidere efter krisen, hvorimod VAM-industrien fortsatte sin nedadgående tendens. Dette fører til den foreløbige konklusion, at skønt VAM-industrien var mest udsat for at blive påvirket af den økonomiske krise, bør man sondre mellem den og de andre petrokemiske sektorer på grund af de vedholdende tab, som klageren led, som fortsatte efter krisen, og som var direkte forbundet med lavprisimporten fra USA. Påstanden afvises derfor foreløbigt.

| (101) | I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at den økonomiske krise ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. |
| --- | --- |

(101)

I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at den økonomiske krise ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA.

3.3.   Selvforskyldt skade

| (102) | En række interesserede parter hævdede, at klageren havde bidraget til sin vanskelige situation ved at opbygge yderligere produktionskapacitet under recessionen. Det blev hævdet, at faldet i salg og fortjeneste derfor skyldtes en kombination af recession og dårlige forretningsbeslutninger fra klagerens side. |
| --- | --- |

(102)

En række interesserede parter hævdede, at klageren havde bidraget til sin vanskelige situation ved at opbygge yderligere produktionskapacitet under recessionen. Det blev hævdet, at faldet i salg og fortjeneste derfor skyldtes en kombination af recession og dårlige forretningsbeslutninger fra klagerens side.

| (103) | En række interesserede parter hævdede endvidere, at den teknologi, der benyttes på klagerens anlæg, er den væsentligste årsag til skaden. I den betragtede periode har klageren været ude for adskillige afbrydelser og force majeure-situationer, og det blev hævdet, at faldet i klagerens salg burde tilskrives de talrige afbrydelser, og ikke dumpingimporten fra USA. Der fremkom lignende argumenter i forbindelse med klagerens rentabilitet. |
| --- | --- |

(103)

En række interesserede parter hævdede endvidere, at den teknologi, der benyttes på klagerens anlæg, er den væsentligste årsag til skaden. I den betragtede periode har klageren været ude for adskillige afbrydelser og force majeure-situationer, og det blev hævdet, at faldet i klagerens salg burde tilskrives de talrige afbrydelser, og ikke dumpingimporten fra USA. Der fremkom lignende argumenter i forbindelse med klagerens rentabilitet.

| (104) | For så vidt angår den påstand, at klageren ikke skulle have udvidet produktionskapaciteten under den globale økonomiske krise, mindes der om, at klageren ikke erhvervede ny kapacitet, men ganske enkelt udvidede sin produktionskapacitet gennem optimering af eksisterende processer. Dette må betragtes som en fornuftig erhvervsbeslutning på et marked, hvor det samlede forbrug er stabilt, men salget er faldende på grund af konkurrence fra lavprisimport. Denne påstand afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(104)

For så vidt angår den påstand, at klageren ikke skulle have udvidet produktionskapaciteten under den globale økonomiske krise, mindes der om, at klageren ikke erhvervede ny kapacitet, men ganske enkelt udvidede sin produktionskapacitet gennem optimering af eksisterende processer. Dette må betragtes som en fornuftig erhvervsbeslutning på et marked, hvor det samlede forbrug er stabilt, men salget er faldende på grund af konkurrence fra lavprisimport. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.

| (105) | For så vidt angår påstanden om, at det var afbrydelser som følge af tekniske problemer hos klageren, der førte til den skade, som klageren led, viste undersøgelsen, at produktionsprocessen for VAM kræver periodisk vedligeholdelse og lukning af anlægget med jævne, planlagte intervaller. Derfor bør tre ud af fire afbrydelser ses som led i den vanlige drift af et VAM-anlæg. |
| --- | --- |

(105)

For så vidt angår påstanden om, at det var afbrydelser som følge af tekniske problemer hos klageren, der førte til den skade, som klageren led, viste undersøgelsen, at produktionsprocessen for VAM kræver periodisk vedligeholdelse og lukning af anlægget med jævne, planlagte intervaller. Derfor bør tre ud af fire afbrydelser ses som led i den vanlige drift af et VAM-anlæg.

| (106) | Endvidere konstateredes det, at alle tre planlagte afbrydelser skete ud fra bevidste beslutninger fra klagerens side om at stoppe produktionen på tidspunkter, hvor pristrykket på grund af dumpingimporten var så stærkt, at klageren ikke var i stand til at levere til bæredygtige prisniveauer. Under disse afbrydelser havde klageren tilstrækkelige lagerbeholdningsniveauer til at levere de små efterspurgte mængder, som enten blev solgt pr. kontrakt eller på spotmarkedet. Endvidere bekræfter de faldende lagerbeholdninger, jf. betragtning 72, at der blev foretaget jævnlige leverancer i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(106)

Endvidere konstateredes det, at alle tre planlagte afbrydelser skete ud fra bevidste beslutninger fra klagerens side om at stoppe produktionen på tidspunkter, hvor pristrykket på grund af dumpingimporten var så stærkt, at klageren ikke var i stand til at levere til bæredygtige prisniveauer. Under disse afbrydelser havde klageren tilstrækkelige lagerbeholdningsniveauer til at levere de små efterspurgte mængder, som enten blev solgt pr. kontrakt eller på spotmarkedet. Endvidere bekræfter de faldende lagerbeholdninger, jf. betragtning 72, at der blev foretaget jævnlige leverancer i den betragtede periode.

| (107) | På grundlag af ovenstående konstateredes det, at den samlede indvirkning af klagerens afbrydelser ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Derfor blev de interesserede parters argumenter vedrørende selvforskyldt skade afvist. |
| --- | --- |

(107)

På grundlag af ovenstående konstateredes det, at den samlede indvirkning af klagerens afbrydelser ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Derfor blev de interesserede parters argumenter vedrørende selvforskyldt skade afvist.

3.4.   Adgang til råmaterialer: den naturlige konkurrencemæssige fordel hos producenter i det pågældende land

| (108) | En række interesserede parter hævdede, at klagerens afhængighed af eksterne leverancer af råmaterialer snarere end dumpingimporten burde betragtes som en af hovedkilderne til dennes problemer. Det blev også hævdet, at eksportører fra USA har en naturlig konkurrencefordel, fordi de har adgang til billigere råmaterialer, nemlig ethylen og eddikesyre. |
| --- | --- |

(108)

En række interesserede parter hævdede, at klagerens afhængighed af eksterne leverancer af råmaterialer snarere end dumpingimporten burde betragtes som en af hovedkilderne til dennes problemer. Det blev også hævdet, at eksportører fra USA har en naturlig konkurrencefordel, fordi de har adgang til billigere råmaterialer, nemlig ethylen og eddikesyre.

| (109) | For så vidt angår de påståede problemer med klagerens tilgængelige kilder til råmaterialer, kunne ovennævnte argument ikke fastholdes, da det konstateredes, at klageren også har let adgang til materialer fra sin leverandørs fabrik og fra et søsterselskab. Derfor var priserne på de vigtigste råmaterialer sammenlignelige med priserne på dem, som var tilgængelige på markedet i det pågældende land. |
| --- | --- |

(109)

For så vidt angår de påståede problemer med klagerens tilgængelige kilder til råmaterialer, kunne ovennævnte argument ikke fastholdes, da det konstateredes, at klageren også har let adgang til materialer fra sin leverandørs fabrik og fra et søsterselskab. Derfor var priserne på de vigtigste råmaterialer sammenlignelige med priserne på dem, som var tilgængelige på markedet i det pågældende land.

| (110) | Heraf følger, at – skønt de generelle priser på råmaterialer til fremstilling af VAM faktisk kan have været lavere i USA end på EU-markedet – havde dette ikke nogen indvirkning på klagerens omkostninger. |
| --- | --- |

(110)

Heraf følger, at – skønt de generelle priser på råmaterialer til fremstilling af VAM faktisk kan have været lavere i USA end på EU-markedet – havde dette ikke nogen indvirkning på klagerens omkostninger.

| (111) | Den kendsgerning, at forskellen i råmaterialepris kun kunne have haft en delvis indflydelse på de problemer, som klageren var udsat for, støttedes endvidere af den kendsgerning, at rentabilitetstallene for andre varer fremstillet af klageren, som indeholdt de samme råmaterialer, var betydeligt bedre. |
| --- | --- |

(111)

Den kendsgerning, at forskellen i råmaterialepris kun kunne have haft en delvis indflydelse på de problemer, som klageren var udsat for, støttedes endvidere af den kendsgerning, at rentabilitetstallene for andre varer fremstillet af klageren, som indeholdt de samme råmaterialer, var betydeligt bedre.

| (112) | Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at indvirkningen af råmaterialepriserne ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(112)

Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at indvirkningen af råmaterialepriserne ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (113) | Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. Andre mulige skadesårsager, dvs. indvirkning fra importen fra andre tredjelande, indvirkning fra den økonomiske krise, eksporterende producenters naturlige konkurrencefordele, for så vidt angår råmaterialer og selvforskyldt skade, er blevet analyseret, og ingen af dem havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, som var af et omfang, der kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(113)

Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. Andre mulige skadesårsager, dvs. indvirkning fra importen fra andre tredjelande, indvirkning fra den økonomiske krise, eksporterende producenters naturlige konkurrencefordele, for så vidt angår råmaterialer og selvforskyldt skade, er blevet analyseret, og ingen af dem havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, som var af et omfang, der kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (114) | På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP. |
| --- | --- |

(114)

På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.

F.   UNIONENS INTERESSER

1.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (115) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 48 ff. |
| --- | --- |

(115)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 48 ff.

| (116) | EU-erhvervsgrenen investerer for at øge sin effektivitet og strømliner gradvist sin produktionsproces. Det kan forventes, at foranstaltningerne vil hindre yderligere illoyal konkurrence fra dumpingimport til lave priser og dermed skabe mulighed for, at EU-erhvervsgrenens situation genoprettes. |
| --- | --- |

(116)

EU-erhvervsgrenen investerer for at øge sin effektivitet og strømliner gradvist sin produktionsproces. Det kan forventes, at foranstaltningerne vil hindre yderligere illoyal konkurrence fra dumpingimport til lave priser og dermed skabe mulighed for, at EU-erhvervsgrenens situation genoprettes.

| (117) | På den anden side er EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation og rentabilitet, som det fremgår af denne analyse i betragtning 54 ff., ikke solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Konsekvensen ville sandsynligvis blive indstilling eller betydelig nedbringelse af EU-erhvervsgrenens produktion til det frie marked. |
| --- | --- |

(117)

På den anden side er EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation og rentabilitet, som det fremgår af denne analyse i betragtning 54 ff., ikke solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Konsekvensen ville sandsynligvis blive indstilling eller betydelig nedbringelse af EU-erhvervsgrenens produktion til det frie marked.

| (118) | I lyset af ovenstående analyse forventes EU-erhvervsgrenen at nyde godt af indførelsen af midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(118)

I lyset af ovenstående analyse forventes EU-erhvervsgrenen at nyde godt af indførelsen af midlertidige foranstaltninger.

2.   Importørernes interesser

| (119) | Kommissionen udsendte spørgeskemaer til de to kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen udsendte spørgeskemaer til de to kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (120) | Undersøgelsen viste, at en betydelig del af den enes samlede omsætning vedrører den pågældende vare. |
| --- | --- |

(120)

Undersøgelsen viste, at en betydelig del af den enes samlede omsætning vedrører den pågældende vare.

| (121) | Indvirkningen af tolden på importørens rentabilitet blev analyseret. Analysen viste, at fortjenesten og avancen på dennes import er af et sådant omfang, at indførelsen af foranstaltninger faktisk kunne føre til et fald i dennes rentabilitet. Hvis foranstaltningerne indføres vil de derfor ud fra et omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørens forretninger. Importøren bekræftede ikke desto mindre, at denne ville være i stand til at vælte i det mindste en del af omkostningsstigningen over på sine kunder som følge af den nuværende situation på markedet, hvor efterspørgslen forventes at forblive konstant. Undersøgelsen afslørede endvidere, at det er muligt for importøren at skifte til købe varen fra producenter, der ikke er omfattet af tolden, som f.eks. taiwanske eksportører eller EU-producenter. |
| --- | --- |

(121)

Indvirkningen af tolden på importørens rentabilitet blev analyseret. Analysen viste, at fortjenesten og avancen på dennes import er af et sådant omfang, at indførelsen af foranstaltninger faktisk kunne føre til et fald i dennes rentabilitet. Hvis foranstaltningerne indføres vil de derfor ud fra et omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørens forretninger. Importøren bekræftede ikke desto mindre, at denne ville være i stand til at vælte i det mindste en del af omkostningsstigningen over på sine kunder som følge af den nuværende situation på markedet, hvor efterspørgslen forventes at forblive konstant. Undersøgelsen afslørede endvidere, at det er muligt for importøren at skifte til købe varen fra producenter, der ikke er omfattet af tolden, som f.eks. taiwanske eksportører eller EU-producenter.

| (122) | I lyset af ovenstående konkluderes det, at virkningen for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ville blive begrænset. |
| --- | --- |

(122)

I lyset af ovenstående konkluderes det, at virkningen for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ville blive begrænset.

3.   Brugernes interesser

| (123) | Brugerne har udvist stor interesse i denne sag. Tolv brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen; ud af disse blev to kontrolleret på grundlag af deres importmængde fra det pågældende land. Disse virksomheder er beliggende i hele EU og er til stede i sektoren for industrianvendelser som f.eks. overfladebelægninger, maling og klæbemidler. |
| --- | --- |

(123)

Brugerne har udvist stor interesse i denne sag. Tolv brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen; ud af disse blev to kontrolleret på grundlag af deres importmængde fra det pågældende land. Disse virksomheder er beliggende i hele EU og er til stede i sektoren for industrianvendelser som f.eks. overfladebelægninger, maling og klæbemidler.

| (124) | De samarbejdsvillige brugeres import udgør omkring en tredjedel af den samlede import fra USA baseret på tal fra Eurostat. Undersøgelsen viste, at 30 % af de samarbejdsvillige brugeres VAM-indkøb stammer fra USA, og 57 % stammer fra EU. |
| --- | --- |

(124)

De samarbejdsvillige brugeres import udgør omkring en tredjedel af den samlede import fra USA baseret på tal fra Eurostat. Undersøgelsen viste, at 30 % af de samarbejdsvillige brugeres VAM-indkøb stammer fra USA, og 57 % stammer fra EU.

| (125) | Undersøgelsen viste, at VAM i gennemsnit udgjorde omkring en tredjedel af de to kontrollerede brugeres produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(125)

Undersøgelsen viste, at VAM i gennemsnit udgjorde omkring en tredjedel af de to kontrollerede brugeres produktionsomkostninger.

| (126) | En række brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville øge deres produktionsomkostninger, og at det ville være vanskeligt at vælte denne omkostningsstigning over på deres kunder på grund af den skarpe priskonkurrence på markedet. Angiveligt kan denne vanskelighed føre enten til en nedbringelse af brugernes markedsandel til fordel for deres konkurrenter uden for Unionen eller til et skift fra deres nuværende produktionsproces til andre, som ikke omfatter den pågældende vare. Angiveligt vil den endelige konsekvens af foranstaltningerne blive en betydelig nedbringelse af brugernes fortjenstmargener. |
| --- | --- |

(126)

En række brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville øge deres produktionsomkostninger, og at det ville være vanskeligt at vælte denne omkostningsstigning over på deres kunder på grund af den skarpe priskonkurrence på markedet. Angiveligt kan denne vanskelighed føre enten til en nedbringelse af brugernes markedsandel til fordel for deres konkurrenter uden for Unionen eller til et skift fra deres nuværende produktionsproces til andre, som ikke omfatter den pågældende vare. Angiveligt vil den endelige konsekvens af foranstaltningerne blive en betydelig nedbringelse af brugernes fortjenstmargener.

| (127) | To af disse brugere påstod, at de nedbragte fortjenstmargener ville føre til færre investeringer i deres produktion, og at beskæftigelsen dermed ville blive berørt. |
| --- | --- |

(127)

To af disse brugere påstod, at de nedbragte fortjenstmargener ville føre til færre investeringer i deres produktion, og at beskæftigelsen dermed ville blive berørt.

| (128) | For så vidt angår påstanden vedrørende nedbringelsen af fortjenstmargenen, forventes det i betragtning af brugernes sunde rentabilitetsniveauer, at indførelsen af told kun ville nedbringe deres fortjenstmargener ubetydeligt, hvis det ikke skulle lykkes brugerne at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder. Derfor er det sandsynligt, at investeringerne i produktion ikke ville blive påvirket, og at der ikke ville være nogen betydelig negativ effekt på beskæftigelsen. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(128)

For så vidt angår påstanden vedrørende nedbringelsen af fortjenstmargenen, forventes det i betragtning af brugernes sunde rentabilitetsniveauer, at indførelsen af told kun ville nedbringe deres fortjenstmargener ubetydeligt, hvis det ikke skulle lykkes brugerne at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder. Derfor er det sandsynligt, at investeringerne i produktion ikke ville blive påvirket, og at der ikke ville være nogen betydelig negativ effekt på beskæftigelsen. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.

| (129) | For så vidt angår påstanden om, at foranstaltningerne over for importen af den pågældende vare ville skade EU-brugernes konkurrenceevne, da de ville øge deres produktionsomkostninger og fremme import af varer i senere produktionsled fra andre tredjelande, mindes der om, at tolden ikke har til formål at stoppe importen, og at foranstaltningernes niveau ikke er af et omfang, der forhindrer brugere i at købe fra USA. Formålet med antidumpingtold er at genetablere redelige konkurrencevilkår på EU-markedet for den pågældende vare. På grundlag af ovenstående og den betragtning, at kun en tredjedel af brugernes VAM-forbrug kommer fra USA, afvises påstanden. |
| --- | --- |

(129)

For så vidt angår påstanden om, at foranstaltningerne over for importen af den pågældende vare ville skade EU-brugernes konkurrenceevne, da de ville øge deres produktionsomkostninger og fremme import af varer i senere produktionsled fra andre tredjelande, mindes der om, at tolden ikke har til formål at stoppe importen, og at foranstaltningernes niveau ikke er af et omfang, der forhindrer brugere i at købe fra USA. Formålet med antidumpingtold er at genetablere redelige konkurrencevilkår på EU-markedet for den pågældende vare. På grundlag af ovenstående og den betragtning, at kun en tredjedel af brugernes VAM-forbrug kommer fra USA, afvises påstanden.

| (130) | Ud over ovenstående skal det også fremhæves, at mange brugere gjorde opmærksom på, at tilstrækkelige forsyninger af VAM fra EU udgør en prioritet i betragtning af det begrænsede antal VAM-kilder. I den forbindelse mindes der om, at undersøgelsen har vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil så godt som ophøre med levering af VAM til det frie marked, hvis der ikke indføres foranstaltninger. For så vidt angår forsyningsdiversitet, ville indførelsen af foranstaltninger derfor også være i EU-brugernes interesse. |
| --- | --- |

(130)

Ud over ovenstående skal det også fremhæves, at mange brugere gjorde opmærksom på, at tilstrækkelige forsyninger af VAM fra EU udgør en prioritet i betragtning af det begrænsede antal VAM-kilder. I den forbindelse mindes der om, at undersøgelsen har vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil så godt som ophøre med levering af VAM til det frie marked, hvis der ikke indføres foranstaltninger. For så vidt angår forsyningsdiversitet, ville indførelsen af foranstaltninger derfor også være i EU-brugernes interesse.

| (131) | I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de negative virkninger af indførelsen af foranstaltninger på brugerne ville blive begrænsede. |
| --- | --- |

(131)

I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de negative virkninger af indførelsen af foranstaltninger på brugerne ville blive begrænsede.

4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (132) | I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at det ud fra de oplysninger, som er tilgængelige om EU's interesser, ikke klart kan konkluderes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af vinylacetat med oprindelse i USA ikke er i EU's interesse. |
| --- | --- |

(132)

I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at det ud fra de oplysninger, som er tilgængelige om EU's interesser, ikke klart kan konkluderes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af vinylacetat med oprindelse i USA ikke er i EU's interesse.

G.   FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (133) | På baggrund af ovennævnte konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(133)

På baggrund af ovennævnte konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

1.   Skadestærskel

| (134) | For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør. |
| --- | --- |

(134)

For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.

| (135) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver form for foranstaltninger bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(135)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver form for foranstaltninger bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

| (136) | Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitspris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at lægge en målfortjenstmargen til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Målfortjenstmargenen blev foreløbigt fastsat til 9,9 %. Denne fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af rentabiliteten ud fra det gennemsnitlige afkast (målt som EBITDA i forhold til salget), som petrokemiske virksomheder, der opererer i en sektor svarende til VAM-sektoren, genererede i perioden 2007-2009. |
| --- | --- |

(136)

Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitspris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at lægge en målfortjenstmargen til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Målfortjenstmargenen blev foreløbigt fastsat til 9,9 %. Denne fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af rentabiliteten ud fra det gennemsnitlige afkast (målt som EBITDA i forhold til salget), som petrokemiske virksomheder, der opererer i en sektor svarende til VAM-sektoren, genererede i perioden 2007-2009.

| (137) | De deraf følgende underbudsmargener er på over 30 %. |
| --- | --- |

(137)

De deraf følgende underbudsmargener er på over 30 %.

2.   Midlertidige foranstaltninger

| (138) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i det pågældende land svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(138)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i det pågældende land svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen.

| (139) | Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre virksomheder) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i USA og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder". |
| --- | --- |

(139)

Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre virksomheder) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i USA og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".

| (140) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(140)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.

| (141) | På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse:








  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig told |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | 38,4 % | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | 65,8 % | 13 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |
| Alle andre virksomheder | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |

(141)

På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig told

Celanese Ltd.

12,1 %

38,4 %

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

65,8 %

13 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

66,2 %

13,8 %

Alle andre virksomheder

13,8 %

66,2 %

13,8 %

H.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (142) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i lyset af de endelige konklusioner — |
| --- | --- |

(142)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i lyset af de endelige konklusioner —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00, og som har oprindelse i Amerikas Forenede Stater.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | B233 |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | B234 |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | B235 |
| Alle andre virksomheder | 13,8 % | B999 |

Virksomhed

Antidumpingtold

Taric-tillægskode

Celanese Ltd.

12,1 %

B233

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

B234

The Dow Chemical Company

13,8 %

B235

Alle andre virksomheder

13,8 %

B999

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 327 af 4.12.2010, s. 23.

2

(3)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

3

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/39

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 822/2011

af 16. august 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. august 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 78,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 61,0 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 73,9 |
| ZZ | 67,2 |
| 0806 10 10 | EG | 136,4 |
| TR | 153,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 10 80 | AR | 164,4 |
| BR | 66,9 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,6 |
| CN | 71,5 |
| NZ | 105,3 |
| US | 167,9 |
| ZA | 97,4 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 20 50 | AR | 162,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 30 | TR | 143,3 |
| ZZ | 143,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,7 |
| ZZ | 52,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

78,3

CL

75,4

TR

61,0

UY

47,4

ZA

73,9

ZZ

67,2

0806 10 10

EG

136,4

TR

153,4

ZZ

144,9

0808 10 80

AR

164,4

BR

66,9

CA

98,2

CL

115,6

CN

71,5

NZ

105,3

US

167,9

ZA

97,4

ZZ

110,9

0808 20 50

AR

162,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

130,0

ZZ

107,8

0809 30

TR

143,3

ZZ

143,3

0809 40 05

BA

52,7

ZZ

52,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/41

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 823/2011

af 16. august 2011

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 815/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 815/2011 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. august 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259 af 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 208 af 13.8.2011, s. 82.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 17. august 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,44 | 0,97 |
| 1701 12 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,44 | 0,68 |
| 1701 91 00 (2) | 51,42 | 2,04 |
| 1701 99 10 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

46,44

0,00

1701 11 90 (1)

46,44

0,97

1701 12 10 (1)

46,44

0,00

1701 12 90 (1)

46,44

0,68

1701 91 00 (2)

51,42

2,04

1701 99 10 (2)

51,42

0,00

1701 99 90 (2)

51,42

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

AFGØRELSER

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/43

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 16. august 2011

om ændring af beslutning 2005/240/EØF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Polen

(meddelt under nummer K(2011) 5745)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(2011/506/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 43, litra m), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2005/240/EF (2) godkendtes der fire metoder til klassificering af svinekroppe i Polen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2005/240/EF (2) godkendtes der fire metoder til klassificering af svinekroppe i Polen.

| (2) | Polen har meddelt, at slagteværdien for slagtesvin i Polen er steget betydeligt siden vedtagelsen af beslutning 2005/240/EF. Derfor bør klassificeringsmetodernes formler ajourføres, efter at de nu har været anvendt i næsten seks år siden godkendelsen, ligesom der bør udvikles og anvendes nye ajourførte klassificeringsmetoder for at øge konkurrencen og indføre billigere klassificeringsmetoder. |
| --- | --- |

(2)

Polen har meddelt, at slagteværdien for slagtesvin i Polen er steget betydeligt siden vedtagelsen af beslutning 2005/240/EF. Derfor bør klassificeringsmetodernes formler ajourføres, efter at de nu har været anvendt i næsten seks år siden godkendelsen, ligesom der bør udvikles og anvendes nye ajourførte klassificeringsmetoder for at øge konkurrencen og indføre billigere klassificeringsmetoder.

| (3) | Polen har anmodet Kommissionen om at godkende udskiftningen af de formler, der anvendes i »CAPTEUR GRAS/MAIGRE — SYDEL (CGM)«, »ULTRA-FOM 300«, »FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)« og »IM-03«, som er metoder til klassificering af svinekroppe, samt at godkende fire nye metoder til klassificering af svinekroppe på polsk område, og Polen har fremlagt en detaljeret beskrivelse af dissektionsforsøget og har angivet de principper, som metoden er baseret på, resultaterne af dissektionsforsøget og de ligninger, der er anvendt til at vurdere procentindholdet af magert kød i den protokol, som er fastsat i artikel 23, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/2008 af 10. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til EF-handelsklasseskemaerne for kvæg-, svine- og fårekroppe og for indberetning af priser (3). |
| --- | --- |

(3)

Polen har anmodet Kommissionen om at godkende udskiftningen af de formler, der anvendes i »CAPTEUR GRAS/MAIGRE — SYDEL (CGM)«, »ULTRA-FOM 300«, »FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)« og »IM-03«, som er metoder til klassificering af svinekroppe, samt at godkende fire nye metoder til klassificering af svinekroppe på polsk område, og Polen har fremlagt en detaljeret beskrivelse af dissektionsforsøget og har angivet de principper, som metoden er baseret på, resultaterne af dissektionsforsøget og de ligninger, der er anvendt til at vurdere procentindholdet af magert kød i den protokol, som er fastsat i artikel 23, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/2008 af 10. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til EF-handelsklasseskemaerne for kvæg-, svine- og fårekroppe og for indberetning af priser (3).

| (4) | En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af de pågældende klassificeringsmetoder er opfyldt. De pågældende klassificeringsmetoder bør derfor godkendes i Polen. |
| --- | --- |

(4)

En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af de pågældende klassificeringsmetoder er opfyldt. De pågældende klassificeringsmetoder bør derfor godkendes i Polen.

| (5) | Beslutning 2005/240/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 2005/240/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Ændringer af apparater og klassificeringsmetoder bør kun tillades, hvis de er udtrykkeligt godkendt ved en kommissionsafgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Ændringer af apparater og klassificeringsmetoder bør kun tillades, hvis de er udtrykkeligt godkendt ved en kommissionsafgørelse.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2005/240/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  Følgende metoder godkendes til klassificering af svinekroppe i henhold til punkt 1 i afsnit B.IV i bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (4) i Polen:






  a) | apparatet benævnt »Capteur Gras/Maigre — Sydel (CGM)« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del 1 i bilaget |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Følgende metoder godkendes til klassificering af svinekroppe i henhold til punkt 1 i afsnit B.IV i bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (4) i Polen:

a)

apparatet benævnt »Capteur Gras/Maigre — Sydel (CGM)« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del 1 i bilaget

| b) | apparatet benævnt »Ultra FOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del 2 i bilaget |
| --- | --- |

b)

apparatet benævnt »Ultra FOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del 2 i bilaget

| c) | apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 3 i bilaget |
| --- | --- |

c)

apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 3 i bilaget

| d) | apparatet benævnt »IM-03« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 4 i bilaget |
| --- | --- |

d)

apparatet benævnt »IM-03« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 4 i bilaget

| e) | apparatet benævnt »Autofom III« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 5 i bilaget |
| --- | --- |

e)

apparatet benævnt »Autofom III« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 5 i bilaget

| f) | apparatet benævnt »CSB Image-Meater (CSB)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 6 i bilaget |
| --- | --- |

f)

apparatet benævnt »CSB Image-Meater (CSB)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 6 i bilaget

| g) | apparatet benævnt »Fat-O-Meater II (FOM II)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 7 i bilaget |
| --- | --- |

g)

apparatet benævnt »Fat-O-Meater II (FOM II)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 7 i bilaget

| h) | den »manuelle metode (ZP)« og de tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 8 i bilaget. |
| --- | --- |

h)

den »manuelle metode (ZP)« og de tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet nærmere i del 8 i bilaget.

Hvad angår apparatet »Ultra FOM 300« som omhandlet i stk. 1, litra b), skal det efter afslutningen af målingen være muligt på slagtekroppen at kontrollere, at apparatet har målt værdierne F1 og F2 på det sted, der er fastsat i punkt 3 i del 2 i bilaget. Afmærkning af målestedet skal ske samtidig med målingen.

Den manuelle metode ZP som omhandlet i stk. 1, litra h), må kun anvendes på slagterier, der har en slagtelinje med en forarbejdningskapacitet på over 40 svin pr. time.

| 2) | Bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra den 12. december 2011.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 74 af 19.3.2005, s. 62.

2

(3)  EUT L 337 af 16.12.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.«

4

---

BILAG

»BILAG

METODER TIL KLASSIFICERING AF SVINEKROPPE I POLEN

Del 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE — SYDEL (CGM)

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Capteur Gras/Maigre — Sydel (CGM)«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Capteur Gras/Maigre — Sydel (CGM)«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med en Sydel-højdefinitionssonde med en diameter på 8 mm, en infrarød lysdiode (Honeywell) og to lyssensorer (Honeywell). Måledybden er 0-105 mm. CGM-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med en Sydel-højdefinitionssonde med en diameter på 8 mm, en infrarød lysdiode (Honeywell) og to lyssensorer (Honeywell). Måledybden er 0-105 mm. CGM-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt parallelt med flækningslinjen 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem tredje- og fjerdebageste ribben |
| F2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

M2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt parallelt med flækningslinjen 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem tredje- og fjerdebageste ribben

F2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 2

ULTRA FOM 300

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Ultra FOM 300«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Ultra FOM 300«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med et antal 3,5 MHz-ultralydtransducere (U-Systems). Ultra FOM-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med et antal 3,5 MHz-ultralydtransducere (U-Systems). Ultra FOM-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | rygmusklens tykkelse i mm målt vinkelret på musklen ud for det bageste ribben 7 cm fra svinekroppens midterlinje |
| M2 | = | rygmusklens tykkelse i mm målt vinkelret på musklen mellem det tredje- og fjerdebageste ribben 7 cm fra svinekroppens midterlinje |
| F1 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M1 |
| F2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2 |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

M1

=

rygmusklens tykkelse i mm målt vinkelret på musklen ud for det bageste ribben 7 cm fra svinekroppens midterlinje

M2

=

rygmusklens tykkelse i mm målt vinkelret på musklen mellem det tredje- og fjerdebageste ribben 7 cm fra svinekroppens midterlinje

F1

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M1

F2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med 16 2 MHz-ultralydtransducere (GE Inspection Technologies). Ultralyddataene skal omfatte målinger af spæk- og muskeltykkelse. Måleresultaterne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med 16 2 MHz-ultralydtransducere (GE Inspection Technologies). Ultralyddataene skal omfatte målinger af spæk- og muskeltykkelse. Måleresultaterne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)
  hvor: | Ŷ = det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)

hvor:

Ŷ = det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent

| | AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 er variablerne målt med Autofom. |
| --- | --- |

AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 er variablerne målt med Autofom.

| 4. | Målepunkterne og den statistiske metode er beskrevet i del II i den protokol, som Polen har sendt til Kommissionen i henhold til artikel 23, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/2008 (1).
  Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Målepunkterne og den statistiske metode er beskrevet i del II i den protokol, som Polen har sendt til Kommissionen i henhold til artikel 23, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/2008 (1).

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 4

IM-03

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »IM-03«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »IM-03«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med en optisk sonde (Single Line Scanner SLS01) med en diameter på 7 mm. Sonden er udstyret med en stribe kontaktbilledsensorer (CIS) og grønne lysdioder. Måledybden er 0-132 mm. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med en optisk sonde (Single Line Scanner SLS01) med en diameter på 7 mm. Sonden er udstyret med en stribe kontaktbilledsensorer (CIS) og grønne lysdioder. Måledybden er 0-132 mm.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | rygmusklens tykkelse i mm målt parallelt med flækningslinjen mellem tredje- og fjerdebageste ribben 6 cm fra svinekroppens midterlinje |
| F2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

M2

=

rygmusklens tykkelse i mm målt parallelt med flækningslinjen mellem tredje- og fjerdebageste ribben 6 cm fra svinekroppens midterlinje

F2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 5

AUTOFOM III

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Autofom III.« |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Autofom III.«

| 2. | Apparatet skal være udstyret med 16 2 MHz-ultralydtransducere (Carometec A/S) placeret med en afstand på 25 mm mellem hver transducer. Ultralyddataene skal omfatte målinger af spæklags- og muskeltykkelse samt dermed forbundne parametre. Måleresultaterne omregnes til beregnet procentindhold af magert kød ved hjælp af computer. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med 16 2 MHz-ultralydtransducere (Carometec A/S) placeret med en afstand på 25 mm mellem hver transducer. Ultralyddataene skal omfatte målinger af spæklags- og muskeltykkelse samt dermed forbundne parametre. Måleresultaterne omregnes til beregnet procentindhold af magert kød ved hjælp af computer.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes ud fra 10 variabler efter følgende formel:
  Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × – 1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)
  hvor: | Ŷ = det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes ud fra 10 variabler efter følgende formel:

Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × – 1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)

hvor:

Ŷ = det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent

| | R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 er variablerne målt med Autofom III. |
| --- | --- |

R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 er variablerne målt med Autofom III.

| 4. | Målepunkterne er beskrevet i del II i den protokol, som Polen har sendt til Kommissionen i henhold til artikel 23, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/2008.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Målepunkterne er beskrevet i del II i den protokol, som Polen har sendt til Kommissionen i henhold til artikel 23, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/2008.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 6

CSB IMAGE-MEATER (CSB)

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »CSB Image-Meater«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »CSB Image-Meater«.

| 2. | CSB Image-Meater består bl.a. af et videokamera, en computer udstyret med et billedanalysekort, en skærm, en printer, en styringsmekanisme, en udløsningsmekanisme og grænseflader. De 5 Image-Meater-variabler måles alle i flækningslinjen i skinkeområdet (omkring M. gluteus medius).
  Måleresultaterne omregnes til beregnet procentindhold af magert kød ved hjælp af computer. |
| --- | --- |

2.

CSB Image-Meater består bl.a. af et videokamera, en computer udstyret med et billedanalysekort, en skærm, en printer, en styringsmekanisme, en udløsningsmekanisme og grænseflader. De 5 Image-Meater-variabler måles alle i flækningslinjen i skinkeområdet (omkring M. gluteus medius).

Måleresultaterne omregnes til beregnet procentindhold af magert kød ved hjælp af computer.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)
  hvor: | Ŷ = det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)

hvor:

Ŷ = det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent

| | MS — gennemsnitlig spæklagstykkelse over M. gluteus medius (mm) |
| --- | --- |

MS — gennemsnitlig spæklagstykkelse over M. gluteus medius (mm)

| | MF — gennemsnitlig tykkelse af lændemuskler og M. gluteus medius (mm) |
| --- | --- |

MF — gennemsnitlig tykkelse af lændemuskler og M. gluteus medius (mm)

| | VaF, VcF, VdF — gennemsnitlig muskeltykkelse over de valgte tre lændehvirvler (mm). |
| --- | --- |

VaF, VcF, VdF — gennemsnitlig muskeltykkelse over de valgte tre lændehvirvler (mm).

| 4. | Målepunkterne er beskrevet i del II i den protokol, som Polen har sendt til Kommissionen i henhold til artikel 23, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/2008.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Målepunkterne er beskrevet i del II i den protokol, som Polen har sendt til Kommissionen i henhold til artikel 23, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/2008.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 7

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater II«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater II«.

| 2. | Apparatet er en ny udgave af FAT-O-Meater-målesystemet. FOM II består af en optisk sonde med en kniv, en dybdemålingsanordning med en måledybde på 125 mm og en dataindsamlings- og analyseplade — Carometec Touch Panel i15 computer (Ingress Protection IP69K).
  Alle foreskrevne indsamlings- og analysedata lagres i selve FOM II-pistolen. Terminalen er en fuldt integreret del af FOM II.
  Måleværdierne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er en ny udgave af FAT-O-Meater-målesystemet. FOM II består af en optisk sonde med en kniv, en dybdemålingsanordning med en måledybde på 125 mm og en dataindsamlings- og analyseplade — Carometec Touch Panel i15 computer (Ingress Protection IP69K).

Alle foreskrevne indsamlings- og analysedata lagres i selve FOM II-pistolen. Terminalen er en fuldt integreret del af FOM II.

Måleværdierne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | rygmusklens tykkelse i mm målt vinkelret på musklen mellem tredje- og fjerdesidste ribben 7 cm fra svinekroppens midterlinje |
| F2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

M2

=

rygmusklens tykkelse i mm målt vinkelret på musklen mellem tredje- og fjerdesidste ribben 7 cm fra svinekroppens midterlinje

F2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt på samme tid, sted og måde som M2.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 8

DEN MANUELLE METODE (ZP)

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres efter den »manuelle metode (ZP)«, hvor måling foretages med lineal. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres efter den »manuelle metode (ZP)«, hvor måling foretages med lineal.

| 2. | Ifølge denne metode kan der anvendes en lineal, idet klassificeringen bestemmes på grundlag af forudsigelsesligningen. Metoden er baseret på manuel måling i den flækkede svinekrops midterlinje af fedtlagets og musklens tykkelse. |
| --- | --- |

2.

Ifølge denne metode kan der anvendes en lineal, idet klassificeringen bestemmes på grundlag af forudsigelsesligningen. Metoden er baseret på manuel måling i den flækkede svinekrops midterlinje af fedtlagets og musklens tykkelse.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M
  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | det synlige fedtlags tykkelse i kroppens flækningslinje på det tyndeste sted over M. gluteus medius (mm) |
| M | = | lændemusklens synlige tykkelse i kroppens flækningslinje målt som den korteste afstand mellem den forreste (craniale) del af M. gluteus medius og den øverste (dorsale) del af rygmarvskanalen (mm). |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

F

=

det synlige fedtlags tykkelse i kroppens flækningslinje på det tyndeste sted over M. gluteus medius (mm)

M

=

lændemusklens synlige tykkelse i kroppens flækningslinje målt som den korteste afstand mellem den forreste (craniale) del af M. gluteus medius og den øverste (dorsale) del af rygmarvskanalen (mm).

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

---

(1)  EUT L 337 af 16.12.2008, s. 3.«

1

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 16. august 2011

om ændring af beslutning 2005/382/EØF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Ungarn

(meddelt under nummer K(2011) 5746)

(Kun den ungarske udgave er autentisk)

(2011/507/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 43, litra m), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2005/382/EF (2) godkendtes der fire metoder til klassificering af svinekroppe i Ungarn. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2005/382/EF (2) godkendtes der fire metoder til klassificering af svinekroppe i Ungarn.

| (2) | Ungarn har meddelt, at der har været en betydelig udvikling i formlen og klassificeringsmetoderne siden vedtagelsen af beslutning 2005/382/EF. Det er derfor nødvendigt at ajourføre formlen for en af metoderne, at udskifte tre andre metoder, at tilføje en ny metode og at forenkle klassificeringsmetoderne ved kun at anvende ét målepunkt i stedet for som nu to målepunkter. |
| --- | --- |

(2)

Ungarn har meddelt, at der har været en betydelig udvikling i formlen og klassificeringsmetoderne siden vedtagelsen af beslutning 2005/382/EF. Det er derfor nødvendigt at ajourføre formlen for en af metoderne, at udskifte tre andre metoder, at tilføje en ny metode og at forenkle klassificeringsmetoderne ved kun at anvende ét målepunkt i stedet for som nu to målepunkter.

| (3) | Ungarn har anmodet Kommissionen om at godkende udskiftningen af den formel, der anvendes i »FAT-O-MEATER FOM S70« og »FAT-O-MEATER FOM S71«, som er metoder til klassificering af svinekroppe, samt at godkende fire nye metoder til klassificering af svinekroppe på ungarsk område, og Ungarn har fremlagt en detaljeret beskrivelse af dissektionsforsøget og har angivet de principper, som metoden er baseret på, resultaterne af dissektionsforsøget og de ligninger, der er anvendt til at vurdere procentindholdet af magert kød i den protokol, som er fastsat i artikel 23, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/2008 af 10. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til EF-handelsklasseskemaerne for kvæg-, svine- og fårekroppe og for indberetning af priser (3). |
| --- | --- |

(3)

Ungarn har anmodet Kommissionen om at godkende udskiftningen af den formel, der anvendes i »FAT-O-MEATER FOM S70« og »FAT-O-MEATER FOM S71«, som er metoder til klassificering af svinekroppe, samt at godkende fire nye metoder til klassificering af svinekroppe på ungarsk område, og Ungarn har fremlagt en detaljeret beskrivelse af dissektionsforsøget og har angivet de principper, som metoden er baseret på, resultaterne af dissektionsforsøget og de ligninger, der er anvendt til at vurdere procentindholdet af magert kød i den protokol, som er fastsat i artikel 23, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/2008 af 10. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til EF-handelsklasseskemaerne for kvæg-, svine- og fårekroppe og for indberetning af priser (3).

| (4) | En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af de pågældende klassificeringsmetoder er opfyldt. Klassificeringsmetoderne bør derfor godkendes i Ungarn. |
| --- | --- |

(4)

En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af de pågældende klassificeringsmetoder er opfyldt. Klassificeringsmetoderne bør derfor godkendes i Ungarn.

| (5) | Beslutning 2005/382/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 2005/382/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Ændringer af apparater og klassificeringsmetoder bør kun tillades, hvis de er udtrykkeligt godkendt ved en kommissionsafgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Ændringer af apparater og klassificeringsmetoder bør kun tillades, hvis de er udtrykkeligt godkendt ved en kommissionsafgørelse.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse 2005/382/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  Følgende metoder godkendes til klassificering af svinekroppe i henhold til punkt 1 i afsnit B.IV i bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (4) i Ungarn:






  a) | apparatet benævnt »Fat-O-Meater FOM S70« og »Fat-O-Meater FOM S71« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del I i bilaget |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Følgende metoder godkendes til klassificering af svinekroppe i henhold til punkt 1 i afsnit B.IV i bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (4) i Ungarn:

a)

apparatet benævnt »Fat-O-Meater FOM S70« og »Fat-O-Meater FOM S71« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del I i bilaget

| b) | apparatet benævnt »Ultra FOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del II i bilaget |
| --- | --- |

b)

apparatet benævnt »Ultra FOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del II i bilaget

| c) | apparatet benævnt »OptiScan TP« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del III i bilaget |
| --- | --- |

c)

apparatet benævnt »OptiScan TP« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del III i bilaget

| d) | apparatet benævnt »IM-03« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del IV i bilaget |
| --- | --- |

d)

apparatet benævnt »IM-03« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del IV i bilaget

| e) | apparatet benævnt »OptiGrade MCP« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del V i bilaget. |
| --- | --- |

e)

apparatet benævnt »OptiGrade MCP« med tilhørende beregningsmetoder, der er nærmere beskrevet i del V i bilaget.

Hvad angår apparatet »Ultra FOM 300« som omhandlet i stk. 1, litra b), skal det efter afslutningen af målingen være muligt på slagtekroppen at kontrollere, at apparatet har målt værdierne BF og LD på det sted, der er fastsat i punkt 3 i del II i bilaget. Afmærkning af målestedet skal ske samtidig med målingen.

| 2) | Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra den 2. juli 2012.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Ungarn.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 126 af 19.5.2005, s. 55.

2

(3)  EUT L 337 af 16.12.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.«

4

---

BILAG

»BILAG

METODER TIL KLASSIFICERING AF SVINEKROPPE I UNGARN

Del I

FAT-O-MEATER FOM S70 OG FAT-O-MEATER FOM S71

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater FOM S70« og »Fat-O-Meater S71«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater FOM S70« og »Fat-O-Meater S71«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med en sonde med en diameter på 6 mm, der indeholder en optisk sonde af type MQ, som er fremstillet af Radiometer København/Slagteriernes Forskningsinstitut, med en måledybde på 5-105 mm. Måleværdierne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer af henholdsvis type S70 og S71. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med en sonde med en diameter på 6 mm, der indeholder en optisk sonde af type MQ, som er fremstillet af Radiometer København/Slagteriernes Forskningsinstitut, med en måledybde på 5-105 mm. Måleværdierne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer af henholdsvis type S70 og S71.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD
  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben |
| LD | = | rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

BF

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben

LD

=

rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 120 kg.

Del II

ULTRA FOM 300

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Ultra FOM 300«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Ultra FOM 300«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med en ultralydsonde med et antal transducere, der udsender 3,5 MHz-ultralydbølger. Ultralydsignalet digitaliseres, lagres og behandles af en mikroprocessor. Ultra FOM 300-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med en ultralydsonde med et antal transducere, der udsender 3,5 MHz-ultralydbølger. Ultralydsignalet digitaliseres, lagres og behandles af en mikroprocessor. Ultra FOM 300-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD
  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben |
| LD | = | rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

BF

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben

LD

=

rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 120 kg.

Del III

OPTISCAN TP

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »OptiScan TP«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »OptiScan TP«.

| 2. | OptiScan TP-apparatet skal være forsynet med en digital billedgenerator, der tager et belyst foto af de to målepunkter på kroppen. Billederne benyttes til at beregne spæk- og muskeltykkelsen efter topunktsmetoden »Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)«.
  OptiScan TP-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. Fotografierne lagres og kan senere kontrolleres. Den integrerede Bluetooth® -interface gør det nemt at overføre data. |
| --- | --- |

2.

OptiScan TP-apparatet skal være forsynet med en digital billedgenerator, der tager et belyst foto af de to målepunkter på kroppen. Billederne benyttes til at beregne spæk- og muskeltykkelsen efter topunktsmetoden »Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)«.

OptiScan TP-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. Fotografierne lagres og kan senere kontrolleres. Den integrerede Bluetooth® -interface gør det nemt at overføre data.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD
  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | spæklagets mindste tykkelse (inkl. svær) i mm over M. gluteus medius |
| LD | = | mindste muskeltykkelse i mm mellem forreste yderpunkt af M. gluteus medius og den dorsale del af rygmarvskanalen. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

BF

=

spæklagets mindste tykkelse (inkl. svær) i mm over M. gluteus medius

LD

=

mindste muskeltykkelse i mm mellem forreste yderpunkt af M. gluteus medius og den dorsale del af rygmarvskanalen.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 120 kg.

Del IV

IM-03

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »IM-03«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »IM-03«.

| 2. | Apparatet skal være udstyret med en optisk sonde (Single Line Scanner SLS01) med en diameter på 7 mm med kniv. Sonden har en stribe kontaktbilledsensorer (CIS) og grønne lysdioder. Måledybden er 0-132 mm. IM-03-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være udstyret med en optisk sonde (Single Line Scanner SLS01) med en diameter på 7 mm med kniv. Sonden har en stribe kontaktbilledsensorer (CIS) og grønne lysdioder. Måledybden er 0-132 mm. IM-03-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD
  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben |
| LD | = | rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

BF

=

spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben

LD

=

rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 120 kg.

Del V

OPTIGRADE MCP

| 1. | Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »OptiGrade MCP«. |
| --- | --- |

1.

Reglerne i denne del anvendes, hvis svinekroppene klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »OptiGrade MCP«.

| 2. | Apparatet skal være forsynet med en optisk sonde med en diameter på 6 mm, en infrarød fotodiode (Siemens) og en fototransistor (Siemens). Måledybden er 0-110 mm.
  Måleværdierne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer. |
| --- | --- |

2.

Apparatet skal være forsynet med en optisk sonde med en diameter på 6 mm, en infrarød fotodiode (Siemens) og en fototransistor (Siemens). Måledybden er 0-110 mm.

Måleværdierne omregnes til beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en computer.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:
  Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD
  hvor:







  Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben |
| LD | = | rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD

hvor:

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

BF

=

spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem næst- og tredjesidste ribben

LD

=

rygmusklens tykkelse i mm målt på samme tid og sted som BF.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 120 kg.«

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/53

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 16. august 2011

om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen

(meddelt under nummer K(2011) 5798)

(EØS-relevant tekst)

(2011/508/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2001/89/EF af 23. oktober 2001 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (3), særlig artikel 11, stk. 1, litra f),

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (4), særlig artikel 4, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der har været udbrud af klassisk svinepest i Litauen. |
| --- | --- |

(1)

Der har været udbrud af klassisk svinepest i Litauen.

| (2) | På grund af handelen med levende svin og visse produkter heraf kan disse udbrud udgøre en fare for andre medlemsstaters bestande. |
| --- | --- |

(2)

På grund af handelen med levende svin og visse produkter heraf kan disse udbrud udgøre en fare for andre medlemsstaters bestande.

| (3) | Det er nødvendigt at styrke de foranstaltninger, Litauen har truffet i henhold til direktiv 2001/89/EF. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at styrke de foranstaltninger, Litauen har truffet i henhold til direktiv 2001/89/EF.

| (4) | Kommissionens beslutning 2002/106/EF af 1. februar 2002 om godkendelse af en diagnostisk manual med beskrivelse af diagnosticeringsprocedurer, prøvetagningsmetoder og kriterier for evaluering af laboratorieprøver til bekræftelse af klassisk svinepest (5) danner grundlag for anvendelse af risikobaserede overvågningsprotokoller. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning 2002/106/EF af 1. februar 2002 om godkendelse af en diagnostisk manual med beskrivelse af diagnosticeringsprocedurer, prøvetagningsmetoder og kriterier for evaluering af laboratorieprøver til bekræftelse af klassisk svinepest (5) danner grundlag for anvendelse af risikobaserede overvågningsprotokoller.

| (5) | Ved Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (6) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med levende svin. |
| --- | --- |

(5)

Ved Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (6) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med levende svin.

| (6) | De dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med ornesæd er indeholdt i Rådets direktiv 90/429/EØF af 26. juni 1990 om fastsættelse af de dyresundhedsmæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med ornesæd og indførsel heraf (7). |
| --- | --- |

(6)

De dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med ornesæd er indeholdt i Rådets direktiv 90/429/EØF af 26. juni 1990 om fastsættelse af de dyresundhedsmæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med ornesæd og indførsel heraf (7).

| (7) | Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (8), vedrører bl.a. handel med embryoner fra svin. |
| --- | --- |

(7)

Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (8), vedrører bl.a. handel med embryoner fra svin.

| (8) | Ved Kommissionens afgørelse 2010/470/EU af 26. august 2010 om standardsundhedscertifikater til brug ved handel inden for Den Europæiske Union med sæd, æg og embryoner fra dyr af heste-, fåre- og gedearter samt med æg og embryoner fra svin (9) fastsættes der standardsundhedscertifikater til brug ved handel inden for Unionen med sæd, æg og embryoner fra dyr af fåre- og gedearter samt med æg og embryoner fra svin. |
| --- | --- |

(8)

Ved Kommissionens afgørelse 2010/470/EU af 26. august 2010 om standardsundhedscertifikater til brug ved handel inden for Den Europæiske Union med sæd, æg og embryoner fra dyr af heste-, fåre- og gedearter samt med æg og embryoner fra svin (9) fastsættes der standardsundhedscertifikater til brug ved handel inden for Unionen med sæd, æg og embryoner fra dyr af fåre- og gedearter samt med æg og embryoner fra svin.

| (9) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (10) vedrører bl.a. sundhedsbetingelserne for produktion og afsætning af fersk kød, hakket kød, maskinsepareret kød, tilberedt kød, kød af opdrættet vildt, kødprodukter, herunder behandlede maver, blærer og tarme, samt mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(9)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (10) vedrører bl.a. sundhedsbetingelserne for produktion og afsætning af fersk kød, hakket kød, maskinsepareret kød, tilberedt kød, kød af opdrættet vildt, kødprodukter, herunder behandlede maver, blærer og tarme, samt mejeriprodukter.

| (10) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (11) vedrører bl.a. sundhedsmærkning af animalske fødevarer. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (11) vedrører bl.a. sundhedsmærkning af animalske fødevarer.

| (11) | Det er nødvendigt at komplettere det certifikat, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 af 30. marts 2004 om en model for certifikat og erklæring om kontrol i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet med dyr og animalske produkter (12), med en officiel dyresundhedserklæring, som bør fastlægges i et bilag til denne afgørelse. |
| --- | --- |

(11)

Det er nødvendigt at komplettere det certifikat, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 af 30. marts 2004 om en model for certifikat og erklæring om kontrol i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet med dyr og animalske produkter (12), med en officiel dyresundhedserklæring, som bør fastlægges i et bilag til denne afgørelse.

| (12) | I henhold til artikel 6 i Kommissionens beslutning 2007/275/EF af 17. april 2007 om lister over dyr og produkter, der skal underkastes kontrol ved grænsekontrolsteder i henhold til Rådets direktiv 91/496/EØF og 97/78/EF (13), er visse produkter, der indeholder animalske produkter, fritaget for veterinærkontrol. Det bør tillades, at sådanne produkter afsendes fra områder, der er omfattet af restriktioner, efter en forenklet certifikatudstedelsesordning. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til artikel 6 i Kommissionens beslutning 2007/275/EF af 17. april 2007 om lister over dyr og produkter, der skal underkastes kontrol ved grænsekontrolsteder i henhold til Rådets direktiv 91/496/EØF og 97/78/EF (13), er visse produkter, der indeholder animalske produkter, fritaget for veterinærkontrol. Det bør tillades, at sådanne produkter afsendes fra områder, der er omfattet af restriktioner, efter en forenklet certifikatudstedelsesordning.

| (13) | Ved Rådets direktiv 92/118/EØF (14) fastsættes der dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF. |
| --- | --- |

(13)

Ved Rådets direktiv 92/118/EØF (14) fastsættes der dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF.

| (14) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (15) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for forarbejdning af animalske biprodukter afledt af dyr i områder, der er omfattet af restriktioner. |
| --- | --- |

(14)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (15) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for forarbejdning af animalske biprodukter afledt af dyr i områder, der er omfattet af restriktioner.

| (15) | For så vidt som lægemidler defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (16), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (17) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug (18) ikke længere falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009, bør de undtages fra de restriktioner i relation til dyresundhed, som fastlægges i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(15)

For så vidt som lægemidler defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (16), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (17) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug (18) ikke længere falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009, bør de undtages fra de restriktioner i relation til dyresundhed, som fastlægges i denne afgørelse.

| (16) | På grundlag af de oplysninger, Litauen har forelagt, bør der indføres beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen tilstrækkeligt længe til, at de nødvendige undersøgelser kan gennemføres. |
| --- | --- |

(16)

På grundlag af de oplysninger, Litauen har forelagt, bør der indføres beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen tilstrækkeligt længe til, at de nødvendige undersøgelser kan gennemføres.

| (17) | Det er desuden nødvendigt, at foranstaltningerne udformes med henblik på at begrænse kontakten til og mellem svinebedrifter i bestemte dele af Litauen mest muligt og at kræve en områdemæssig begrænsning af visse aktiviteter, der vedrører svin, for at forhindre, at sygdommen spredes. |
| --- | --- |

(17)

Det er desuden nødvendigt, at foranstaltningerne udformes med henblik på at begrænse kontakten til og mellem svinebedrifter i bestemte dele af Litauen mest muligt og at kræve en områdemæssig begrænsning af visse aktiviteter, der vedrører svin, for at forhindre, at sygdommen spredes.

| (18) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(18)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Litauen sikrer, at der ikke sendes svin til andre medlemsstater eller til tredjelande fra:

| a) | de i bilag I angivne områder |
| --- | --- |

a)

de i bilag I angivne områder

| b) | bedrifter i Litauen uden for de i bilag I angivne områder, på hvilke der er indsat svin fra bedrifter i de i bilag I angivne områder efter den 1. marts 2011. |
| --- | --- |

b)

bedrifter i Litauen uden for de i bilag I angivne områder, på hvilke der er indsat svin fra bedrifter i de i bilag I angivne områder efter den 1. marts 2011.

Artikel 2

Litauen sikrer, at:

| a) | der ikke transporteres svin fra bedrifter, der ligger i de i bilag I, del A, angivne områder |
| --- | --- |

a)

der ikke transporteres svin fra bedrifter, der ligger i de i bilag I, del A, angivne områder

| b) | transport af svin til slagtning fra bedrifter, der ligger uden for de i bilag I, del A, angivne områder, til slagterier i de pågældende områder samt transport af svin i transit gennem de pågældende områder kun tillades, hvis den foregår






  i) | ad hovedveje eller jernbanelinjer og |
| --- | --- | --- |

b)

transport af svin til slagtning fra bedrifter, der ligger uden for de i bilag I, del A, angivne områder, til slagterier i de pågældende områder samt transport af svin i transit gennem de pågældende områder kun tillades, hvis den foregår

i)

ad hovedveje eller jernbanelinjer og

| ii) | i overensstemmelse med den kompetente myndigheds detaljerede instrukser, således at de pågældende svin under transporten eller på slagteriet ikke direkte eller indirekte kommer i kontakt med andre svin |
| --- | --- |

ii)

i overensstemmelse med den kompetente myndigheds detaljerede instrukser, således at de pågældende svin under transporten eller på slagteriet ikke direkte eller indirekte kommer i kontakt med andre svin

| c) | der ikke sendes svin fra de i bilag I, del B, angivne områder til andre områder i Litauen, bortset fra direkte transport af






  i) | slagtesvin til et slagteri til omgående slagtning, såfremt svinene stammer fra én enkelt bedrift |
| --- | --- | --- |

c)

der ikke sendes svin fra de i bilag I, del B, angivne områder til andre områder i Litauen, bortset fra direkte transport af

i)

slagtesvin til et slagteri til omgående slagtning, såfremt svinene stammer fra én enkelt bedrift

| ii) | avls- og fedesvin til en bedrift, såfremt svinene i mindst 30 dage eller siden fødslen, hvis de er under 30 dage gamle, har været holdt på én enkelt bedrift






  — | hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 30 dage før afsendelsen af de pågældende svin, og |
| --- | --- | --- |

ii)

avls- og fedesvin til en bedrift, såfremt svinene i mindst 30 dage eller siden fødslen, hvis de er under 30 dage gamle, har været holdt på én enkelt bedrift

—

hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 30 dage før afsendelsen af de pågældende svin, og

| — | hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater. |
| --- | --- |

—

hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater.

Artikel 3

1.   Uanset artikel 2, litra a), kan den kompetente myndighed tillade transport af svin fra en bedrift, der ligger i de i bilag I, del A, angivne områder, men uden for en beskyttelses- eller overvågningszone:

| a) | direkte til et slagteri i de pågældende områder eller i undtagelsestilfælde til udpegede slagterier i Litauen uden for de pågældende områder til omgående slagtning, såfremt svinene afsendes fra en bedrift, hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 3, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater |
| --- | --- |

a)

direkte til et slagteri i de pågældende områder eller i undtagelsestilfælde til udpegede slagterier i Litauen uden for de pågældende områder til omgående slagtning, såfremt svinene afsendes fra en bedrift, hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 3, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater

| b) | til en bedrift i de pågældende områder, såfremt svinene i mindst 45 dage eller siden fødslen, hvis de er under 45 dage gamle, har været holdt på én enkelt oprindelsesbedrift:






  i) | hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 45 dage før afsendelsen af de pågældende svin |
| --- | --- | --- |

b)

til en bedrift i de pågældende områder, såfremt svinene i mindst 45 dage eller siden fødslen, hvis de er under 45 dage gamle, har været holdt på én enkelt oprindelsesbedrift:

i)

hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 45 dage før afsendelsen af de pågældende svin

| ii) | hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, og i kapitel IV, afsnit D, punkt 4, andet til fjerde afsnit, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater |
| --- | --- |

ii)

hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, og i kapitel IV, afsnit D, punkt 4, andet til fjerde afsnit, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater

| c) | til en bedrift i de pågældende områder, såfremt svinene i mindst 45 dage eller siden fødslen, hvis de er under 45 dage gamle, har været holdt på én enkelt oprindelsesbedrift:






  i) | hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 20 dage før afsendelsen af de pågældende svin, såfremt der i de sidste seks måneder før afsendelsen af de pågældende svin ikke er indsat andre svin, bortset fra gylte fra en og samme enkelte bedrift |
| --- | --- | --- |

c)

til en bedrift i de pågældende områder, såfremt svinene i mindst 45 dage eller siden fødslen, hvis de er under 45 dage gamle, har været holdt på én enkelt oprindelsesbedrift:

i)

hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 20 dage før afsendelsen af de pågældende svin, såfremt der i de sidste seks måneder før afsendelsen af de pågældende svin ikke er indsat andre svin, bortset fra gylte fra en og samme enkelte bedrift

| ii) | hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, og i kapitel IV, afsnit D, punkt 4, andet til fjerde afsnit, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater |
| --- | --- |

ii)

hvor de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, og i kapitel IV, afsnit D, punkt 4, andet til fjerde afsnit, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater

| d) | til en bedrift i de pågældende områder, såfremt svinene i mindst 45 dage eller siden fødslen, hvis de er under 45 dage gamle, har været holdt på én enkelt oprindelsesbedrift, og hvis:






  i) | der på oprindelsesbedriften ikke er indsat andre svin, bortset fra gylte, som med negative resultater har været underkastet laboratorieundersøgelser, der er udført på prøver udtaget inden for 10 dage før afsendelsen og omfatter følgende:






  — | en test til påvisning af antistoffer |
| --- | --- | --- | --- |

d)

til en bedrift i de pågældende områder, såfremt svinene i mindst 45 dage eller siden fødslen, hvis de er under 45 dage gamle, har været holdt på én enkelt oprindelsesbedrift, og hvis:

i)

der på oprindelsesbedriften ikke er indsat andre svin, bortset fra gylte, som med negative resultater har været underkastet laboratorieundersøgelser, der er udført på prøver udtaget inden for 10 dage før afsendelsen og omfatter følgende:

—

en test til påvisning af antistoffer

| — | to på hinanden følgende test til påvisning af klassisk svinepest-virusgenom (RT-PCR) udført på det nationale referencelaboratorium med syv dages mellemrum |
| --- | --- |

—

to på hinanden følgende test til påvisning af klassisk svinepest-virusgenom (RT-PCR) udført på det nationale referencelaboratorium med syv dages mellemrum

| ii) | de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, og i kapitel IV, afsnit D, punkt 4, andet til fjerde afsnit, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater på den pågældende oprindelsesbedrift. |
| --- | --- |

ii)

de i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, og i kapitel IV, afsnit D, punkt 4, andet til fjerde afsnit, i bilaget til beslutning 2002/106/EF fastlagte kliniske undersøgelser er udført med negative resultater på den pågældende oprindelsesbedrift.

2.   Uanset artikel 2, litra a), kan den kompetente myndighed tillade transport af svin fra en bedrift, der ligger i en overvågningszone, direkte til en udpeget bedrift, hvor der ikke er svin til stede, i samme overvågningszone, forudsat at:

| a) | betingelserne i artikel 11, stk. 1, litra f), og stk. 2, i direktiv 2001/89/EF finder anvendelse på den udpegede bestemmelsesbedrift |
| --- | --- |

a)

betingelserne i artikel 11, stk. 1, litra f), og stk. 2, i direktiv 2001/89/EF finder anvendelse på den udpegede bestemmelsesbedrift

| b) | de undersøgelser, der er fastlagt i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, i bilaget til beslutning 2002/106/EF, er udført med negative resultater på den bedrift, hvorfra svinene afsendes. |
| --- | --- |

b)

de undersøgelser, der er fastlagt i kapitel IV, afsnit D, punkt 2, i bilaget til beslutning 2002/106/EF, er udført med negative resultater på den bedrift, hvorfra svinene afsendes.

3.   Uanset artikel 2, litra a), kan den kompetente myndighed tillade transport af svin fra en bedrift, der ligger i en overvågningszone, direkte til en udpeget bedrift i beskyttelseszonen, forudsat at

| a) | den udpegede bestemmelsesbedrift ligger mindst 10 km fra landegrænsen mellem Litauen og en anden medlemsstat eller et tredjeland, og der i mindst 21 dage efter afslutningen af den rengøring og desinfektion, der er foretaget i henhold til artikel 12 i direktiv 2001/89/EF, ikke har været svin på bedriften |
| --- | --- |

a)

den udpegede bestemmelsesbedrift ligger mindst 10 km fra landegrænsen mellem Litauen og en anden medlemsstat eller et tredjeland, og der i mindst 21 dage efter afslutningen af den rengøring og desinfektion, der er foretaget i henhold til artikel 12 i direktiv 2001/89/EF, ikke har været svin på bedriften

| b) | den udpegede bestemmelsesbedrift er blevet rengjort og desinficeret for tredje gang under dyrlægetilsyn, inden svinene er blevet indsat |
| --- | --- |

b)

den udpegede bestemmelsesbedrift er blevet rengjort og desinficeret for tredje gang under dyrlægetilsyn, inden svinene er blevet indsat

| c) | alle svinene ankommer til den udpegede bestemmelsesbedrift inden for 20 dage |
| --- | --- |

c)

alle svinene ankommer til den udpegede bestemmelsesbedrift inden for 20 dage

| d) | svinene på den udpegede bestemmelsesbedrift underkastes en serologisk undersøgelse i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit E, i bilaget til beslutning 2002/106/EF, som udføres på prøver udtaget tidligst 40 dage efter, at de sidste af svinene er ankommet til bedriften |
| --- | --- |

d)

svinene på den udpegede bestemmelsesbedrift underkastes en serologisk undersøgelse i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit E, i bilaget til beslutning 2002/106/EF, som udføres på prøver udtaget tidligst 40 dage efter, at de sidste af svinene er ankommet til bedriften

| e) | der ikke flyttes svin fra den udpegede bestemmelsesbedrift, bortset fra svin, der sendes til direkte slagtning på et slagteri i de i bilag I, del A, angivne områder, såfremt de i litra d) omhandlede undersøgelser er udført med negative resultater. |
| --- | --- |

e)

der ikke flyttes svin fra den udpegede bestemmelsesbedrift, bortset fra svin, der sendes til direkte slagtning på et slagteri i de i bilag I, del A, angivne områder, såfremt de i litra d) omhandlede undersøgelser er udført med negative resultater.

4.   Den kompetente myndighed registrerer al transport af svin som omhandlet i stk. 1, 2 og 3 og underretter straks Kommissionen herom i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

Artikel 4

Litauen sikrer, at sendinger af følgende produkter ikke sendes til andre medlemsstater eller til tredjelande:

| a) | ornesæd, medmindre sæden stammer fra orner, der holdes på en ornestation som nævnt i artikel 3, litra a), i direktiv 90/429/EØF, som ligger uden for de i bilag I angivne områder |
| --- | --- |

a)

ornesæd, medmindre sæden stammer fra orner, der holdes på en ornestation som nævnt i artikel 3, litra a), i direktiv 90/429/EØF, som ligger uden for de i bilag I angivne områder

| b) | æg og embryoner fra svin, medmindre æggene og embryonerne stammer fra svin, der holdes på en bedrift, som ligger uden for de i bilag I angivne områder. |
| --- | --- |

b)

æg og embryoner fra svin, medmindre æggene og embryonerne stammer fra svin, der holdes på en bedrift, som ligger uden for de i bilag I angivne områder.

Artikel 5

Litauen sikrer, at:

| 1. | det sundhedscertifikat, der er fastlagt i bilag F (model 2) til direktiv 64/432/EØF, og som ledsager svin, der afsendes fra Litauen til andre medlemsstater, er forsynet med følgende påtegning:
  »Dyr, der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen« |
| --- | --- |

1.

det sundhedscertifikat, der er fastlagt i bilag F (model 2) til direktiv 64/432/EØF, og som ledsager svin, der afsendes fra Litauen til andre medlemsstater, er forsynet med følgende påtegning:

»Dyr, der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen«

| 2. | det dyresundhedscertifikat, der er fastlagt i bilag D til direktiv 90/429/EØF, og som ledsager ornesæd, der afsendes fra Litauen til andre medlemsstater, er forsynet med følgende påtegning:
  »Sæd, der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen« |
| --- | --- |

2.

det dyresundhedscertifikat, der er fastlagt i bilag D til direktiv 90/429/EØF, og som ledsager ornesæd, der afsendes fra Litauen til andre medlemsstater, er forsynet med følgende påtegning:

»Sæd, der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen«

| 3. | de sundhedscertifikater, der er fastlagt i bilag V til afgørelse 2010/470/EU, og som ledsager æg og embryoner fra svin, der afsendes fra Litauen til andre medlemsstater, er forsynet med følgende påtegning:
  »Æg/embryoner (det ikke relevante overstreges), der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen«. |
| --- | --- |

3.

de sundhedscertifikater, der er fastlagt i bilag V til afgørelse 2010/470/EU, og som ledsager æg og embryoner fra svin, der afsendes fra Litauen til andre medlemsstater, er forsynet med følgende påtegning:

»Æg/embryoner (det ikke relevante overstreges), der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen«.

Artikel 6

1.   Uanset artikel 10, stk. 3, litra f), fjerde led, i direktiv 2001/89/EF kan Litauen anvende det sundhedsmærke, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 854/2004, og tillade, at fersk kød ikke underkastes en efterfølgende behandling, jf. artikel 4, stk. 1, i direktiv 2002/99/EF, når det drejer sig om svinekød, der kommer fra svin, som opfylder følgende krav:

| a) | De er blevet slagtet senest 12 timer efter ankomsten til slagteriet. |
| --- | --- |

a)

De er blevet slagtet senest 12 timer efter ankomsten til slagteriet.

| b) | De kommer fra en bedrift:






  i) | der ligger i en overvågningszone oprettet i henhold til artikel 9, stk. 1, i direktiv 2001/89/EF i de i bilag I, del A, til denne afgørelse angivne områder omkring en beskyttelseszone, hvor:






  — | der ikke er konstateret udbrud af klassisk svinepest i en periode på 21 dage før flytningen af svinene til slagteriet, og hvor der er gået mindst 21 dage siden desinfektionen af de inficerede bedrifter |
| --- | --- | --- | --- |

b)

De kommer fra en bedrift:

i)

der ligger i en overvågningszone oprettet i henhold til artikel 9, stk. 1, i direktiv 2001/89/EF i de i bilag I, del A, til denne afgørelse angivne områder omkring en beskyttelseszone, hvor:

—

der ikke er konstateret udbrud af klassisk svinepest i en periode på 21 dage før flytningen af svinene til slagteriet, og hvor der er gået mindst 21 dage siden desinfektionen af de inficerede bedrifter

| — | der med negative resultater er udført kliniske undersøgelser for klassisk svinepest på alle bedrifter i de pågældende beskyttelses- og overvågningszoner efter påvisningen af klassisk svinepest |
| --- | --- |

—

der med negative resultater er udført kliniske undersøgelser for klassisk svinepest på alle bedrifter i de pågældende beskyttelses- og overvågningszoner efter påvisningen af klassisk svinepest

| ii) | som af den kompetente myndighed har fået tilladelse til at flytte svin til et udpeget slagteri:






  — | som ikke har været i kontakt med en inficeret bedrift efter den epidemiologiske undersøgelse |
| --- | --- | --- |

ii)

som af den kompetente myndighed har fået tilladelse til at flytte svin til et udpeget slagteri:

—

som ikke har været i kontakt med en inficeret bedrift efter den epidemiologiske undersøgelse

| — | som regelmæssigt er blevet kontrolleret af en dyrlæge, efter at overvågningszonen blev oprettet, idet kontrollen har omfattet alle svin på bedriften |
| --- | --- |

—

som regelmæssigt er blevet kontrolleret af en dyrlæge, efter at overvågningszonen blev oprettet, idet kontrollen har omfattet alle svin på bedriften

| — | hvor alle svin er blevet underkastet kliniske undersøgelser og laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, punkt 1, 3, 4 og 5, i bilaget til Kommissionens beslutning 2002/106/EF. |
| --- | --- |

—

hvor alle svin er blevet underkastet kliniske undersøgelser og laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, punkt 1, 3, 4 og 5, i bilaget til Kommissionens beslutning 2002/106/EF.

2.   Litauen sikrer, at det slagteri, der er omhandlet i stk. 1, litra a):

| a) | ligger i de i bilag I, del A, angivne områder |
| --- | --- |

a)

ligger i de i bilag I, del A, angivne områder

| b) | ikke samme dag modtager andre svin til slagtning end de i stk. 1 omhandlede. |
| --- | --- |

b)

ikke samme dag modtager andre svin til slagtning end de i stk. 1 omhandlede.

3.   Litauen sikrer, at køretøjer, der anvendes til transport af de i stk. 1 omhandlede svin, rengøres og desinficeres to gange, hver gang de har været i brug.

Artikel 7

1.   Litauen sikrer, at svinekød omhandlet i artikel 6 ledsages af et certifikat, der er udstedt i overensstemmelse med bilaget til forordning (EF) nr. 599/2004, og som er udfyldt af embedsdyrlægen med dyresundhedserklæringen i bilag II til denne afgørelse.

2.   Litauen sikrer, at Kommissionen og medlemsstaterne får følgende oplysninger vedrørende de i artikel 6 omhandlede svin:

| a) | navn og adresse på de slagterier, der er udpeget til at modtage svinene til slagtning, inden slagtningen af disse svin |
| --- | --- |

a)

navn og adresse på de slagterier, der er udpeget til at modtage svinene til slagtning, inden slagtningen af disse svin

| b) | efter slagtningen af disse svin en ugentlig rapport med oplysninger om:






  i) | antallet af svin, der er blevet slagtet på de udpegede slagterier |
| --- | --- | --- |

b)

efter slagtningen af disse svin en ugentlig rapport med oplysninger om:

i)

antallet af svin, der er blevet slagtet på de udpegede slagterier

| ii) | det identifikationssystem og den kontrol med flytning, der anvendes for at sikre overholdelse af artikel 11, stk. 1, litra f), i direktiv 2001/89/EF. |
| --- | --- |

ii)

det identifikationssystem og den kontrol med flytning, der anvendes for at sikre overholdelse af artikel 11, stk. 1, litra f), i direktiv 2001/89/EF.

Artikel 8

1.   Litauen må ikke til andre medlemsstater eller til tredjelande afsende sendinger af:

| a) | produkter af svin, der ikke er omhandlet i artikel 6 og 7, og som kommer fra de i bilag I, del A, angivne områder |
| --- | --- |

a)

produkter af svin, der ikke er omhandlet i artikel 6 og 7, og som kommer fra de i bilag I, del A, angivne områder

| b) | produkter af svin, der har oprindelse i de i bilag I, del A, angivne områder |
| --- | --- |

b)

produkter af svin, der har oprindelse i de i bilag I, del A, angivne områder

| c) | gødning fra svin, der kommer fra de i bilag I, del A, angivne områder. |
| --- | --- |

c)

gødning fra svin, der kommer fra de i bilag I, del A, angivne områder.

2.   Forbuddet i stk. 1, litra a) og b), gælder ikke for:

| a) | produkter af svin, som:






  i) | har undergået varmebehandling:






  — | i en hermetisk lukket beholder med en Fo-værdi på mindst 3,00, eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

produkter af svin, som:

i)

har undergået varmebehandling:

—

i en hermetisk lukket beholder med en Fo-værdi på mindst 3,00, eller

| — | hvor centrumstemperaturen bringes op på mindst 70 °C, eller |
| --- | --- |

—

hvor centrumstemperaturen bringes op på mindst 70 °C, eller

| ii) | blev fremstillet uden for de i bilag I anførte områder i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i forordning (EF) nr. 1069/2009 og siden ankomsten til Litauen er blevet oplagret og transporteret adskilt fra animalske produkter, der ikke må forsendes efter stk. 1 |
| --- | --- |

ii)

blev fremstillet uden for de i bilag I anførte områder i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i forordning (EF) nr. 1069/2009 og siden ankomsten til Litauen er blevet oplagret og transporteret adskilt fra animalske produkter, der ikke må forsendes efter stk. 1

| b) | blod og blodprodukter som defineret i punkt 2 og 4 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (19), der mindst har undergået én af de behandlinger, der er omhandlet i kapitel II, afsnit 2, punkt 3.1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011, efterfulgt af en effektivitetstest, eller er blevet importeret i overensstemmelse med kapitel II, afsnit 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

b)

blod og blodprodukter som defineret i punkt 2 og 4 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (19), der mindst har undergået én af de behandlinger, der er omhandlet i kapitel II, afsnit 2, punkt 3.1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011, efterfulgt af en effektivitetstest, eller er blevet importeret i overensstemmelse med kapitel II, afsnit 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011

| c) | svinefedt og afsmeltet fedt, der er blevet forarbejdet ved forarbejdningsmetode 1 (tryksterilisering) eller i overensstemmelse med en af de andre forarbejdningsmetoder, der er omhandlet i kapitel III i bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

c)

svinefedt og afsmeltet fedt, der er blevet forarbejdet ved forarbejdningsmetode 1 (tryksterilisering) eller i overensstemmelse med en af de andre forarbejdningsmetoder, der er omhandlet i kapitel III i bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011

| d) | foder til selskabsdyr, der opfylder kravene i kapitel II, punkt 3, litra a), og punkt 3, litra b), nr. i), ii) og iii), i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

d)

foder til selskabsdyr, der opfylder kravene i kapitel II, punkt 3, litra a), og punkt 3, litra b), nr. i), ii) og iii), i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011

| e) | jagttrofæer i henhold til kapitel VI, punkt C.2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

e)

jagttrofæer i henhold til kapitel VI, punkt C.2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011

| f) | svinebørster, der er blevet vasket på fabrikken eller stammer fra garvning, og uforarbejdede svinebørster, som er forsvarligt emballeret og tørret |
| --- | --- |

f)

svinebørster, der er blevet vasket på fabrikken eller stammer fra garvning, og uforarbejdede svinebørster, som er forsvarligt emballeret og tørret

| g) | emballerede animalske produkter, der skal anvendes som in vitro-diagnostiske reagenser eller laboratoriereagenser |
| --- | --- |

g)

emballerede animalske produkter, der skal anvendes som in vitro-diagnostiske reagenser eller laboratoriereagenser

| h) | lægemidler som defineret i direktiv 2001/83/EF, medicinsk udstyr fremstillet af animalsk væv, der er gjort ikke-levedygtigt, jf. artikel 1, stk. 5, litra g), i Rådets direktiv 93/42/EØF (20), veterinærlægemidler som defineret i direktiv 2001/82/EF og testpræparater som defineret i direktiv 2001/20/EF |
| --- | --- |

h)

lægemidler som defineret i direktiv 2001/83/EF, medicinsk udstyr fremstillet af animalsk væv, der er gjort ikke-levedygtigt, jf. artikel 1, stk. 5, litra g), i Rådets direktiv 93/42/EØF (20), veterinærlægemidler som defineret i direktiv 2001/82/EF og testpræparater som defineret i direktiv 2001/20/EF

| i) | dyretarme, der opfylder betingelserne i kapitel 2, del A, i bilag I til direktiv 92/118/EØF, og som er renset og skrabet og derpå enten saltet, bleget eller tørret og bagefter effektivt beskyttet mod rekontaminering |
| --- | --- |

i)

dyretarme, der opfylder betingelserne i kapitel 2, del A, i bilag I til direktiv 92/118/EØF, og som er renset og skrabet og derpå enten saltet, bleget eller tørret og bagefter effektivt beskyttet mod rekontaminering

| j) | sammensatte produkter, der ikke undergår yderligere behandling, og som indeholder animalske produkter, idet behandlingen ikke er nødvendig for færdigvarer, hvis ingredienser opfylder de respektive dyresundhedsbetingelser i denne afgørelse. |
| --- | --- |

j)

sammensatte produkter, der ikke undergår yderligere behandling, og som indeholder animalske produkter, idet behandlingen ikke er nødvendig for færdigvarer, hvis ingredienser opfylder de respektive dyresundhedsbetingelser i denne afgørelse.

3.   Litauen sikrer, at de animalske produkter, der er nævnt i stk. 2, og som afsendes til andre medlemsstater, ledsages af et officielt certifikat, som er forsynet med følgende påtegning:

»Animalske produkter, der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/508/EU af 16. august 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen«.

Artikel 9

Uanset artikel 8, stk. 3, er det tilstrækkeligt:

| a) | når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra a)-d) og i), at overholdelsen af de behandlingsbetingelser, der er anført i det handelsdokument, som kræves i henhold til de respektive EU-bestemmelser, attesteres i henhold til artikel 10 |
| --- | --- |

a)

når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra a)-d) og i), at overholdelsen af de behandlingsbetingelser, der er anført i det handelsdokument, som kræves i henhold til de respektive EU-bestemmelser, attesteres i henhold til artikel 10

| b) | når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra f), at de ledsages af et handelsdokument, hvoraf det fremgår, at de






  i) | er blevet vasket på fabrikken eller |
| --- | --- | --- |

b)

når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra f), at de ledsages af et handelsdokument, hvoraf det fremgår, at de

i)

er blevet vasket på fabrikken eller

| ii) | stammer fra garvning eller |
| --- | --- |

ii)

stammer fra garvning eller

| iii) | overholder betingelserne i kapitel VII, punkt A.1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

iii)

overholder betingelserne i kapitel VII, punkt A.1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011

| c) | når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra g) og h), at de ledsages af et handelsdokument, hvoraf det fremgår, at de skal anvendes som in vitro-diagnostiske reagenser, laboratoriereagenser, lægemidler eller medicinsk udstyr, såfremt produkterne er tydeligt mærket »kun til in vitro-diagnosticering«, »kun til laboratoriebrug«, »lægemidler« eller »medicinsk udstyr« |
| --- | --- |

c)

når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra g) og h), at de ledsages af et handelsdokument, hvoraf det fremgår, at de skal anvendes som in vitro-diagnostiske reagenser, laboratoriereagenser, lægemidler eller medicinsk udstyr, såfremt produkterne er tydeligt mærket »kun til in vitro-diagnosticering«, »kun til laboratoriebrug«, »lægemidler« eller »medicinsk udstyr«

| d) | når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra j), og som er fremstillet på en virksomhed, der anvender HACCP og en kontrollerbar standardprocedure, som sikrer, at de forbehandlede bestanddele opfylder de respektive dyresundhedsbetingelser i denne beslutning, at dette er anført i det handelsdokument, der ledsager sendingen, og som er attesteret i henhold til artikel 10 |
| --- | --- |

d)

når det gælder de produkter, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, litra j), og som er fremstillet på en virksomhed, der anvender HACCP og en kontrollerbar standardprocedure, som sikrer, at de forbehandlede bestanddele opfylder de respektive dyresundhedsbetingelser i denne beslutning, at dette er anført i det handelsdokument, der ledsager sendingen, og som er attesteret i henhold til artikel 10

| e) | når det drejer sig om sammensatte produkter, der opfylder kravene i artikel 6, stk. 1, i afgørelse 2007/275/EF, at de ledsages af et handelsdokument, som er forsynet med følgende påtegning:
  »Disse sammensatte produkter er holdbare ved omgivelsestemperatur eller er tydeligvis som led i fremstillingen blevet kogt, stegt eller varmebehandlet med en komplet gennemvarmning, så alle råvarer er blevet denatureret«. |
| --- | --- |

e)

når det drejer sig om sammensatte produkter, der opfylder kravene i artikel 6, stk. 1, i afgørelse 2007/275/EF, at de ledsages af et handelsdokument, som er forsynet med følgende påtegning:

»Disse sammensatte produkter er holdbare ved omgivelsestemperatur eller er tydeligvis som led i fremstillingen blevet kogt, stegt eller varmebehandlet med en komplet gennemvarmning, så alle råvarer er blevet denatureret«.

Artikel 10

1.   Når der henvises til denne artikel, sørger den kompetente myndighed for, at det handelsdokument, som kræves i henhold til EU-bestemmelserne for samhandelen mellem medlemsstaterne, attesteres ved, at der vedhæftes en kopi af et officielt certifikat, hvori det er anført:

| a) | at de pågældende produkter er fremstillet:






  i) | i en produktionsproces, der er blevet kontrolleret og fundet i overensstemmelse med de relevante krav i EU-dyresundhedslovgivningen og er egnet til at destruere klassisk svinepest-virus, eller |
| --- | --- | --- |

a)

at de pågældende produkter er fremstillet:

i)

i en produktionsproces, der er blevet kontrolleret og fundet i overensstemmelse med de relevante krav i EU-dyresundhedslovgivningen og er egnet til at destruere klassisk svinepest-virus, eller

| ii) | af forbehandlede materialer, for hvilke der er udstedt certifikat om overholdelse af kravene i artikel 8 og 9, og |
| --- | --- |

ii)

af forbehandlede materialer, for hvilke der er udstedt certifikat om overholdelse af kravene i artikel 8 og 9, og

| b) | at der er truffet foranstaltninger til at undgå eventuel rekontamination med klassisk svinepest-virusset efter behandling. |
| --- | --- |

b)

at der er truffet foranstaltninger til at undgå eventuel rekontamination med klassisk svinepest-virusset efter behandling.

2.   Det i stk. 1 omhandlede certifikat skal:

| a) | indeholde en henvisning til denne afgørelse |
| --- | --- |

a)

indeholde en henvisning til denne afgørelse

| b) | være gyldigt i 30 dage |
| --- | --- |

b)

være gyldigt i 30 dage

| c) | indeholde en angivelse af udløbsdatoen |
| --- | --- |

c)

indeholde en angivelse af udløbsdatoen

| d) | kunne fornyes efter kontrol af virksomheden. |
| --- | --- |

d)

kunne fornyes efter kontrol af virksomheden.

Artikel 11

1.   Den kompetente myndighed fastlægger risikobaserede zoner i de i bilag I angivne områder.

2.   Tjenester, som ydes af personer, der kommer i direkte kontakt med svin, eller som nødvendiggør adgang til de bygninger, hvor der holdes svin, begrænses til de pågældende risikobaserede zoner og må ikke anvendes i andre dele af Unionen. Det samme gælder tjenesteydelser, der forudsætter brug af køretøjer til transport af foder, gødning eller døde dyr til og fra svinebedrifter, der ligger i de i bilag I angivne områder.

3.   Stk. 2 finder ikke anvendelse på tjenesteydelser, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Køretøjer, udstyr og alle andre smittespredende genstande er rengjort og desinficeret. |
| --- | --- |

a)

Køretøjer, udstyr og alle andre smittespredende genstande er rengjort og desinficeret.

| b) | Personer, køretøjer og udstyr har ikke været i direkte kontakt med svin eller svinebedrifter i mindst tre dage. |
| --- | --- |

b)

Personer, køretøjer og udstyr har ikke været i direkte kontakt med svin eller svinebedrifter i mindst tre dage.

4.   Litauen sikrer, at:

| a) | følgende overvågningsforanstaltninger gennemføres i de i bilag I angivne områder:






  i) | Ethvert tilfælde af en smitsom sygdom på svinebedrifter, for hvilken der er foreskrevet behandling med antibiotika eller andre antibakterielle midler, indberettes straks — og inden behandlingen iværksættes — til den kompetente myndighed. |
| --- | --- | --- |

a)

følgende overvågningsforanstaltninger gennemføres i de i bilag I angivne områder:

i)

Ethvert tilfælde af en smitsom sygdom på svinebedrifter, for hvilken der er foreskrevet behandling med antibiotika eller andre antibakterielle midler, indberettes straks — og inden behandlingen iværksættes — til den kompetente myndighed.

| ii) | På de i litra a) omhandlede svinebedrifter gennemfører en dyrlæge straks de kliniske undersøgelser og prøvetagningsprocedurer, der er fastlagt i kapitel IV, afsnit A, i bilaget til beslutning 2002/106/EF. |
| --- | --- |

ii)

På de i litra a) omhandlede svinebedrifter gennemfører en dyrlæge straks de kliniske undersøgelser og prøvetagningsprocedurer, der er fastlagt i kapitel IV, afsnit A, i bilaget til beslutning 2002/106/EF.

| b) | der efter behov gennemføres forebyggende sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, litra a), i direktiv 2001/89/EF |
| --- | --- |

b)

der efter behov gennemføres forebyggende sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, litra a), i direktiv 2001/89/EF

| c) | der iværksættes en oplysningskampagne af passende omfang med svineproducenterne som målgruppe. |
| --- | --- |

c)

der iværksættes en oplysningskampagne af passende omfang med svineproducenterne som målgruppe.

Artikel 12

Litauen sikrer følgende i de i bilag I, del A, angivne områder:

| a) | Foranstaltningerne i beskyttelses- og overvågningszonerne anvendes i mindst 40 dage efter afslutningen af den foreløbige rengøring og desinfektion af de inficerede bedrifter. |
| --- | --- |

a)

Foranstaltningerne i beskyttelses- og overvågningszonerne anvendes i mindst 40 dage efter afslutningen af den foreløbige rengøring og desinfektion af de inficerede bedrifter.

| b) | Svinene på samtlige bedrifter i overvågningszonerne ud over de i artikel 11, stk. 3, litra b), i direktiv 2001/89/EF omhandlede undersøgelser og inden afslutningen af foranstaltningerne i henhold til direktiv 2001/89/EF er blevet underkastet kliniske undersøgelser og laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit F, i bilaget til beslutning 2002/106/EF; disse undersøgelser må først finde sted 30 dage efter afslutningen af den foreløbige rengøring og desinfektion på de inficerede bedrifter. |
| --- | --- |

b)

Svinene på samtlige bedrifter i overvågningszonerne ud over de i artikel 11, stk. 3, litra b), i direktiv 2001/89/EF omhandlede undersøgelser og inden afslutningen af foranstaltningerne i henhold til direktiv 2001/89/EF er blevet underkastet kliniske undersøgelser og laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit F, i bilaget til beslutning 2002/106/EF; disse undersøgelser må først finde sted 30 dage efter afslutningen af den foreløbige rengøring og desinfektion på de inficerede bedrifter.

Artikel 13

1.   Andre medlemsstater end Litauen må ikke sende svin til slagterier i de i bilag I, del A, angivne områder.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at:

| a) | køretøjer, der har været anvendt til transport af svin i Litauen, rengøres og desinficeres to gange, hver gang de har været i brug i Litauen, og ikke anvendes til transport af svin i mindst tre dage efter desinfektionen |
| --- | --- |

a)

køretøjer, der har været anvendt til transport af svin i Litauen, rengøres og desinficeres to gange, hver gang de har været i brug i Litauen, og ikke anvendes til transport af svin i mindst tre dage efter desinfektionen

| b) | køretøjer, der har været på en bedrift, hvor der holdes svin i Litauen, rengøres og desinficeres to gange, efter at de har forladt den pågældende bedrift, og ikke anvendes til transport af svin i mindst tre dage efter desinfektionen |
| --- | --- |

b)

køretøjer, der har været på en bedrift, hvor der holdes svin i Litauen, rengøres og desinficeres to gange, efter at de har forladt den pågældende bedrift, og ikke anvendes til transport af svin i mindst tre dage efter desinfektionen

| c) | transportvirksomhederne over for den kompetente myndighed fremlægger bevis for, at køretøjerne er rengjort og desinficeret efter forskrifterne. |
| --- | --- |

c)

transportvirksomhederne over for den kompetente myndighed fremlægger bevis for, at køretøjerne er rengjort og desinficeret efter forskrifterne.

Artikel 14

Medlemsstaterne ændrer deres handelsforanstaltninger for at bringe dem i overensstemmelse med denne afgørelse, og de sørger for, at der øjeblikkeligt informeres om de vedtagne foranstaltninger på passende vis. De underretter straks Kommissionen herom.

Artikel 15

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. oktober 2011.

Artikel 16

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EFT L 316 af 1.12.2001, s. 5.

3

(4)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  EFT L 39 af 9.2.2002, s. 71.

5

(6)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64.

6

(7)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 62.

7

(8)  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54.

8

(9)  EUT L 228 af 31.8.2010, s. 15.

9

(10)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

10

(11)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206.

11

(12)  EUT L 94 af 31.3.2004, s. 44.

12

(13)  EUT L 116 af 4.5.2007, s. 9.

13

(14)  EFT L 62 af 15.3.1993, s. 49.

14

(15)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

15

(16)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1.

16

(17)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

17

(18)  EFT L 121 af 1.5.2001, s. 34.

18

(19)  EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1.

19

(20)  EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.

20

---

BILAG I

Del A:

Kommunerne Jonava, Kaišiadorys, Kaunas og Kėdainiai i Kaunas amt og kommunerne Ukmergė og Širvintos i Vilnius amt.

Del B:

Hele Litauens område undtagen den del, der er angivet i del A.

---

BILAG II

Image

---

Berigtigelser

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/62

---

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2009/894/EF af 30. november 2009 om opstilling af miljøkriterierne for tildeling af Fællesskabets miljømærke til møbler af træ

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 320 af 5. december 2009
  )

Side 28, kriterium 3:

I stedet for:

»e)   Formaldehydemissioner fra ubehandlede, råtræbaserede materialer

Træbaserede materialer må kun benyttes i møbler, hvis de opfylder følgende krav:

| i) | Spånplade: Formaldehydemissionerne fra spånplader i rå tilstand, dvs. før maskinbearbejdning eller overfladebehandling, må ikke overstige 50 % af den emissionsgrænse, der gælder for klasse E1 i henhold til standard EN 312.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller dennes leverandør skal tilvejebringe dokumentation for, at de træbaserede materialer opfylder dette krav i henhold til den europæiske standard EN 312-1. |
| --- | --- |

i)

Spånplade: Formaldehydemissionerne fra spånplader i rå tilstand, dvs. før maskinbearbejdning eller overfladebehandling, må ikke overstige 50 % af den emissionsgrænse, der gælder for klasse E1 i henhold til standard EN 312.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller dennes leverandør skal tilvejebringe dokumentation for, at de træbaserede materialer opfylder dette krav i henhold til den europæiske standard EN 312-1.

| ii) | Fiberplade: Det målte formaldehydindhold i enhver anvendt fiberplade, må ikke overstige 50 % af den grænseværdi, der gælder for klasse A-produkter i henhold til EN 622-1. Men fiberplader i klasse A accepteres, hvis de ikke udgør mere end 50 % af produktets samlede indhold af træ og træbaserede materialer.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller dennes leverandør skal forelægge dokumentation for, at de træbaserede materialer opfylder dette krav i henhold til den europæiske standard EN 622-1.« |
| --- | --- |

ii)

Fiberplade: Det målte formaldehydindhold i enhver anvendt fiberplade, må ikke overstige 50 % af den grænseværdi, der gælder for klasse A-produkter i henhold til EN 622-1. Men fiberplader i klasse A accepteres, hvis de ikke udgør mere end 50 % af produktets samlede indhold af træ og træbaserede materialer.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller dennes leverandør skal forelægge dokumentation for, at de træbaserede materialer opfylder dette krav i henhold til den europæiske standard EN 622-1.«

læses:

»e)   Formaldehydemissioner fra ubehandlede, råtræbaserede materialer

Træbaserede materialer må kun benyttes i møbler, hvis de opfylder følgende krav:

| i) | Spånplade: Formaldehydemissionerne fra spånplader i rå tilstand, dvs. før maskinbearbejdning eller overfladebehandling, må ikke overstige 50 % af den emissionsgrænse, der gælder for klasse E1 i henhold til standard EN 312. |
| --- | --- |

i)

Spånplade: Formaldehydemissionerne fra spånplader i rå tilstand, dvs. før maskinbearbejdning eller overfladebehandling, må ikke overstige 50 % af den emissionsgrænse, der gælder for klasse E1 i henhold til standard EN 312.

| ii) | Fiberplade: Formaldehydemissioner fra fiberplader i rå tilstand, dvs. før maskinbearbejdning eller overfladebehandling, må ikke overstige 50 % af den emissionsgrænse, der gælder for klasse E1-produkter i henhold til standard EN 622-1. Fiberplader i klasse E1 accepteres dog, hvis de ikke udgør mere end 50 % af produktets samlede indhold af træ og træbaserede materialer.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller dennes leverandør skal dokumentere, at de træbaserede materialer udsender mindre end 4 mg/100 g efter EN 120 (perforeringsmetoden) eller mindre end 0,062 mg/m3 efter EN 717-1 (kammermetoden). Desuden skal der forelægges en erklæring om, at der er etableret et system for produktionskontrol i fabrikken i overensstemmelse med EN 312 eller EN 622-1.« |
| --- | --- |

ii)

Fiberplade: Formaldehydemissioner fra fiberplader i rå tilstand, dvs. før maskinbearbejdning eller overfladebehandling, må ikke overstige 50 % af den emissionsgrænse, der gælder for klasse E1-produkter i henhold til standard EN 622-1. Fiberplader i klasse E1 accepteres dog, hvis de ikke udgør mere end 50 % af produktets samlede indhold af træ og træbaserede materialer.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller dennes leverandør skal dokumentere, at de træbaserede materialer udsender mindre end 4 mg/100 g efter EN 120 (perforeringsmetoden) eller mindre end 0,062 mg/m3 efter EN 717-1 (kammermetoden). Desuden skal der forelægges en erklæring om, at der er etableret et system for produktionskontrol i fabrikken i overensstemmelse med EN 312 eller EN 622-1.«

Side 29, kriterium 4:

I stedet for:

»c)   Formaldehyd

Formaldehydemissioner fra stoffer og præparater til overfladebehandling, der afgiver formaldehyd, skal være under 0,05 ppm.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller ansøgerens leverandør skal tilvejebringe en erklæring, som dokumenterer, at ovennævnte krav er overholdt, tillige med oplysninger om overfladebehandlingens sammensætning (f.eks. materiale- og sikkerhedsdatablade).«

læses:

»c)   Formaldehyd

Formaldehydemissionerne fra stoffer og præparater til overfladebehandling, der afgiver formaldehyd, skal være under 0,062 mg/m3.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren og/eller ansøgerens leverandør skal forelægge en erklæring om, at ovennævnte krav er overholdt, og derudover enten oplysninger om overfladebehandlingens sammensætning (f.eks. sikkerhedsdatablade) eller testresultater, der viser, at maksimalværdien for formaldehydemissioner ikke er større end den anførte grænse (på grundlag af EN 717-1).«

---

| 17.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 209/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 209/63

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse 2010/320/EU af 8. juni 2010 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 145 af 11. juni 2010
  )

Indholdsfortegnelsen på omslaget og side 6, titlen:

I stedet for:

»Rådets afgørelse af 8. juni 2010 rettet til Grækenland ...«

læses:

»Rådets afgørelse af 10. maj 2010 rettet til Grækenland ...«.

Side 11, teksten vedrørende sted og dato for vedtagelsen:

I stedet for:

»Udfærdiget i Luxembourg, den 8. juni 2010.

På Rådets vegne

E. SALGADO

Formand«

læses:

»Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2010.

På Rådets vegne

E. SALGADO

Formand«.

---