# Eiropas Savienības L 143/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.143.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 143 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 31. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.143.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 143

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 31. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/318/KĀDP (2011. gada 31. marts) par to, lai parakstītu un noslēgtu Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 1 |
| Pamatnolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 527/2011 (2011. gada 30. maijs) par atļauju izmantot no Trichoderma reesei MUCL 49755 iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes, no Trichoderma reesei MUCL 49754 iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes un no Aspergillus aculeatus CBS 589.94 iegūtas poligalakturonāzes fermentu preparātu kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 528/2011 (2011. gada 30. maijs) par atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 529/2011 (2011. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, tostarp gludajiem persikiem un nektarīniem, bumbieriem un galda vīnogām | 12 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 530/2011 (2011. gada 30. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/319/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 26. janvāris) par atbalsta shēmām C 50/07 (ex N 894/06), ko Francija plāno īstenot, lai attīstītu solidārus un atbildīgus veselības apdrošināšanas līgumus un kolektīvus papildu veselības apdrošināšanas līgumus pret nāves gadījumu, darbnespējas un invaliditātes risku
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 267)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 27. maijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū hroma pikolinātu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3586) | 36 |
| | | 2011/321/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 27. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK nosaka simbolu, lai informētu sabiedrību par peldvietu ūdens klasifikāciju un peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties | 38 |
| | | 2011/322/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 27. maijs), ar ko groza I un II pielikumu Lēmumam 2009/861/EK par pārejas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz prasībām neatbilstoša svaigpiena pārstrādi konkrētos piena pārstrādes uzņēmumos Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3647)

   (
  1
  ) | 41 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums 2011/318/KĀDP (2011. gada 31. marts) par to, lai parakstītu un noslēgtu Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

1

Pamatnolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

2

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 527/2011 (2011. gada 30. maijs) par atļauju izmantot no Trichoderma reesei MUCL 49755 iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes, no Trichoderma reesei MUCL 49754 iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes un no Aspergillus aculeatus CBS 589.94 iegūtas poligalakturonāzes fermentu preparātu kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs Aveve NV) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

Aspergillus aculeatus

Aveve NV

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 528/2011 (2011. gada 30. maijs) par atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Danisco Animal Nutrition

1

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 529/2011 (2011. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, tostarp gludajiem persikiem un nektarīniem, bumbieriem un galda vīnogām

12

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 530/2011 (2011. gada 30. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

LĒMUMI

2011/319/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 26. janvāris) par atbalsta shēmām C 50/07 (ex N 894/06), ko Francija plāno īstenot, lai attīstītu solidārus un atbildīgus veselības apdrošināšanas līgumus un kolektīvus papildu veselības apdrošināšanas līgumus pret nāves gadījumu, darbnespējas un invaliditātes risku
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 267)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 267)

1

16

2011/320/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 27. maijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū hroma pikolinātu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3586)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3586)

36

2011/321/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 27. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK nosaka simbolu, lai informētu sabiedrību par peldvietu ūdens klasifikāciju un peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties

38

2011/322/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 27. maijs), ar ko groza I un II pielikumu Lēmumam 2009/861/EK par pārejas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz prasībām neatbilstoša svaigpiena pārstrādi konkrētos piena pārstrādes uzņēmumos Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3647)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3647)

1

41

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 258/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (OV L 70, 17.3.2011.) | 48 |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 57/2011 (2011. gada 18. janvāris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (OV L 24, 27.1.2011.) | 49 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 258/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (OV L 70, 17.3.2011.)

(OV L 70, 17.3.2011.)

48

*

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 57/2011 (2011. gada 18. janvāris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (OV L 24, 27.1.2011.)

(OV L 24, 27.1.2011.)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/1

---

PADOMES LĒMUMS 2011/318/KĀDP

(2011. gada 31. marts)

par to, lai parakstītu un noslēgtu Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 37. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 218. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nosacījumi par trešo valstu dalību Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai attiecīgajai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(1)

Nosacījumi par trešo valstu dalību Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai attiecīgajai operācijai atsevišķi.

| (2) | Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP risināja sarunas par Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP risināja sarunas par Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

| (3) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Pamatnolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.

3. pants

Nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai (1).

4. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 10. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 31. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

VÖLNER P.

---

(1)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

TULKOJUMS

PAMATNOLĪGUMS

starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (“ASV”)

un

EIROPAS SAVIENĪBA (“ES” VAI “EIROPAS SAVIENĪBA”),

turpmāk abas kopā dēvētas par “Pusēm”,

Tā kā:

Eiropas Savienība var pieņemt lēmumu veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.

Pēdējās divās desmitgadēs ir pieauguši valdību un daudzpusēju organizāciju centieni lietot noteiktus līdzekļus, lai samazinātu konfliktu rašanos pasaulē.

Amerikas Savienotajām Valstīm un ES ir kopīga vēlme veicināt mierīgu izlīgumu un atvieglināt atjaunotni un stabilizāciju, kopīgi uzņemoties krīzes pārvarēšanas operāciju grūtības, un tās tic, ka Amerikas Savienoto Valstu ekspertu ieguldījumam ir liels potenciāls, kas var veicināt ES operāciju panākumus.

Amerikas Savienotās Valstis un ES vēlas pieņemt vispārējus noteikumus Amerikas Savienoto Valstu līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, tos nosakot nolīgumā, ar kuru izveido sistēmu šādai iespējamai līdzdalībai nākotnē, nevis katrā atsevišķā gadījumā paredzot noteikumus katrai attiecīgai operācijai,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Lēmumi attiecībā uz līdzdalību

1.   Pēc tam, kad Eiropas Savienība ir pieņēmusi lēmumu aicināt Amerikas Savienotās Valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un Amerikas Savienotās Valstis ir nolēmušas tajā piedalīties, Amerikas Savienotās Valstis sniedz Eiropas Savienībai informāciju par to piedāvāto ieguldījumu. Amerikas Savienoto Valstu lēmums piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā apliecina ASV piekrišanu ievērot tā Padomes lēmuma noteikumus, ar kuru ES pieņēmusi lēmumu īstenot attiecīgo operāciju (“Padomes lēmums”).

2.   Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis apspriežas par Amerikas Savienoto Valstu ierosināto ieguldījumu, tostarp par iespējamo ieguldījumu operācijas operatīvajā budžetā, un, ja tās vienojas par līdzdalību, šādu līdzdalību īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā nolīgumā un jebkādā(-ās) saistītā(-ās) īstenošanas vienošanās, ko Puses ir noslēgušas.

3.   Amerikas Savienoto Valstu ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijās neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un apstākli, ka Amerikas Savienotās Valstis lēmumu par līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā pieņem katrā gadījumā atsevišķi.

4.   Eiropas Savienība informē Amerikas Savienotās Valstis katru reizi, kad tā gatavojas pieņemt lēmumu grozīt 1. punktā minēto Padomes lēmumu vai pieņemt vai grozīt jebkādus saistītus īstenošanas pasākumus.

5.   Amerikas Savienotās Valstis pēc savas ierosmes vai pēc ES lūguma, abām Pusēm apspriežoties, jebkurā brīdī var pilnīgi vai daļēji atteikties no līdzdalības ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

2. pants

Darbības joma

1.   Izņemot gadījumus, par kuriem Puses rakstiski būs vienojušās citādi, šo nolīgumu piemēro vienīgi tām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, kurās Amerikas Savienotās Valstis sniedz ieguldījumu pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, un tas neskar nekādus esošos nolīgumus, ar ko reglamentē Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību kādā ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

2.   Šajā nolīgumā aplūkots vienīgi Amerikas Savienoto Valstu ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijās civilā personāla, vienību un līdzekļu veidā (“ASV kontingents”).

3. pants

Personāla un vienību statuss

1.   ES krīzes pārvarēšanas operācijai norīkotā ASV kontingenta statusu un it īpaši tā privilēģijas un imunitāti reglamentē ar nolīgumu par misijas statusu (“nolīgums par statusu”), ko noslēgusi ES un valsts, kurā notiek operācija, ar noteikumu, ka: a) Amerikas Savienotajām Valstīm dod iespēju izskatīt nolīgumu par statusu, pirms tās pieņem lēmumu par piedalīšanos operācijā, un b) ja laikā, kad vajadzētu izskatīt nolīgumu par statusu, tas vēl nav noslēgts, Puses apspriežas un vienojas par piemērotu alternatīvu risinājumu attiecībā uz ASV kontingenta statusu, neskarot ES vispārējo atbildību par to, lai pabeigtu vienošanās ar uzņēmējvalsti par ES personāla un vienību statusu.

2.   Tā ASV kontingenta statusu, kas dien štābā vai komandgrupās, kuras atrodas ārpus valsts (vai valstīm), kur tiek īstenota operācija, attiecīgi reglamentē vienošanās starp štābu un komandgrupu vai attiecīgo(-ajām) valsti(-īm) un Amerikas Savienotajām Valstīm.

3.   Ciktāl to atļauj Amerikas Savienoto Valstu normatīvie un administratīvie akti, Amerikas Savienotajām Valstīm ir tiesības īstenot jurisdikciju pār savu norīkoto personālu tajā valstī, kurā tiek izvērsta operācija.

4.   Amerikas Savienotajām Valstīm ir pienākums saskaņā ar ASV tiesību aktiem atbildēt uz sūdzībām, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās un ko iesniedz ASV personāls vai kas attiecas uz ASV personālu. Šis noteikums nenozīmē atteikšanos no Amerikas Savienoto Valstu suverēnās imunitātes. Nekas šajā nolīgumā nav iecerēts tā, lai radītu jurisdikciju tiesā, kur šāda jurisdikcija vēl nepastāv, vai lai radītu realizējamas tiesības, uz kurām šādā tiesā varētu atsaukties pret Amerikas Savienotajām Valstīm.

5.   Puses vienojas atteikties no jebkādām prasībām (izņemot līgumiskas prasības) vienai pret otru par kaitējumu vai zaudējumiem, kas nodarīti vienai vai otrai Pusei piederošai/tās rīcībā esošai mantai, vai par šādas mantas iznīcināšanu vai par vienas vai otras Puses personāla ievainošanu vai nāves gadījumiem, kas notikuši, pildot to oficiālos pienākumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzētajām darbībām, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu pārkāpumu gadījumos.

6.   Amerikas Savienotās Valstis apņemas sniegt deklarāciju par atteikšanos no prasībām uz savstarpības pamata pret jebkuru ES dalībvalsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Amerikas Savienotās Valstis, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.

7.   ES apņemas nodrošināt, ka ES dalībvalstis sniedz deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz jebkuru turpmāku Amerikas Savienoto Valstu piedalīšanos ES krīzes pārvarēšanas operācijā un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.

4. pants

Klasificēta informācija

Saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operācijām piemēro Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Savienību par klasificētas informācijas drošību, ko noslēdza Vašingtonā 2007. gada 30. aprīlī.

5. pants

Dalība operācijā

1.   Amerikas Savienotās Valstis ar īpašām instrukcijām cenšas nodrošināt to, ka personāls, ko tās norīko kā daļu no sava ieguldījuma ES krīzes pārvarēšanas operācijās (“norīkotais personāls”), savu misiju pilda tādā veidā, kas atbilst 1. pantā minētajam Padomes lēmumam, operācijas plānam un saistītajiem īstenošanas pasākumiem, un tos pilnībā atbalsta.

2.   Amerikas Savienotās Valstis savlaicīgi apspriežas ar ES par jebkādām izmaiņām savā ieguldījumā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kas veikts saskaņā ar šo nolīgumu.

3.   Norīkotais personāls saņem attiecīgu medicīniskās pārbaudes apliecību un šādas apliecības kopiju, ko pēc pieprasījuma iesniegt attiecīgām ES iestādēm.

6. pants

Komandķēde

1.   Izvēršanas periodā ES komandieris vai misijas vadītājs īsteno pārraudzības pilnvaras un vada norīkotā personāla un vienību darbību.

2.   Norīkotais personāls un vienības paliek Amerikas Savienoto Valstu vispārējā pakļautībā.

3.   Amerikas Savienotās Valstis ar īpašām instrukcijām cenšas nodrošināt, lai tas, kā norīkotais personāls veic savus pienākumus un izturas, pilnībā atbilst operācijas mērķiem un notiek ES komandiera vai misijas vadītāja vadībā un atbilstīgi viņa rīkojumiem.

4.   Amerikas Savienotajām Valstīm ir tādas pašas tiesības un pienākumi ES krīzes pārvarēšanas operāciju ikdienas vadībā kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.

5.   ES komandieris vai misijas vadītājs ir atbildīgs par norīkotā personāla vispārējo disciplināro kontroli. Disciplinārlietu atbilstīgi ierosina Amerikas Savienotās Valstis.

6.   Amerikas Savienotās Valstis ieceļ valsts kontingenta kontaktpunktu (“VKK”), kas pārstāv ASV kontingentu attiecīgajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā. VKK sniedz misijas vadītājam ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta disciplīnu ikdienā.

7.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ja laikā, kad šāds lēmums tiek apsvērts, Amerikas Savienotās Valstis joprojām sniedz ieguldījumu ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

7. pants

Finanšu aspekti

1.   Amerikas Savienotās Valstis sedz izmaksas, kas saistītas ar ASV līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās, izņemot gadījumus, kad izmaksas sedz no kopīgiem līdzekļiem, kā izklāstīts misijas operatīvajā budžetā.

2.   Eiropas Savienība atbrīvo Amerikas Savienotās Valstis no finanšu ieguldījumiem ES krīzes pārvarēšanas operācijas operatīvajā budžetā, ja Eiropas Savienība nolemj, ka Amerikas Savienotās Valstis sniedz nozīmīgu ieguldījumu. Amerikas Savienotās Valstis tiek informētas par ES lēmumu attiecībā uz finanšu ieguldījumiem operatīvajā budžetā laikā, kad notiek 1. panta 2. punktā minētās apspriedes.

3.   Amerikas Savienoto Valstu līdzdalība saskaņā ar šo nolīgumu ES krīzes pārvarēšanas operācijās ir atkarīga no tā, vai ir pieejami atbilstīgi finanšu līdzekļi.

8. pants

Vienošanās nolīguma īstenošanai

Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības atbilstīgās iestādes paraksta visas tehniskās, finansiālās un administratīvās vienošanās, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai.

9. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses risina ar diplomātiskiem līdzekļiem.

10. pants

Stāšanās spēkā un pārtraukšana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šo nolīgumu Puses regulāri pārskata.

4.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.

5.   Katra no Pusēm var šo nolīgumu pārtraukt, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei sešus mēnešus iepriekš.

Parakstīts Vašingtonā, divi tūkstoši vienpadsmitā gada septiņpadsmitajā maijā, divos eksemplāros angļu valodā.

Eiropas Savienības vārdā –

C. ASHTON

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

H. CLINTON

DEKLARĀCIJU TEKSTS

ES dalībvalstu deklarācijas teksts:

“ES dalībvalstis, kas piemēro ES Padomes lēmumu par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Amerikas Savienotās Valstis, paredz, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Amerikas Savienotajām Valstīm dalībvalstu personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums

| — | radies Amerikas Savienoto Valstu personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies Amerikas Savienoto Valstu personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Amerikas Savienotajām Valstīm, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Amerikas Savienoto Valstu personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Amerikas Savienotajām Valstīm, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Amerikas Savienoto Valstu personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

Amerikas Savienoto Valstu deklarācijas teksts:

“Amerikas Savienotās Valstis, kad tās piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paredz, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Amerikas Savienoto Valstu personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums

| — | radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.”

---

REGULAS

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 527/2011

(2011. gada 30. maijs)

par atļauju izmantot no Trichoderma reesei MUCL 49755 iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes, no Trichoderma reesei MUCL 49754 iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes un no Aspergillus aculeatus CBS 589.94 iegūtas poligalakturonāzes fermentu preparātu kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs Aveve NV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka par piedevu izmantošanu dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka par piedevu izmantošanu dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju izmantot no Trichoderma reesei (MUCL 49755) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8), no Trichoderma reesei (MUCL 49754) iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūtas poligalakturonāzes (EC 3.2.1.15) fermentu preparātu, kas minēts šīs regulas pielikumā. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju izmantot no Trichoderma reesei (MUCL 49755) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8), no Trichoderma reesei (MUCL 49754) iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūtas poligalakturonāzes (EC 3.2.1.15) fermentu preparātu, kas minēts šīs regulas pielikumā. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju izmantot pielikumā raksturoto preparātu kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem, klasificējot to barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju izmantot pielikumā raksturoto preparātu kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem, klasificējot to barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2009. gada 8. jūlija atzinumā (2) un 2011. gada 2. februāra atzinumā (3) secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem pielikumā raksturotais preparāts nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka šī piedeva var palielināt mērķa sugu svaru un barības patēriņa rādītāju. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības pēcpārdošanas uzraudzības veikšanai. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Eiropas Savienības references laboratorija barības piedevu jomā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2009. gada 8. jūlija atzinumā (2) un 2011. gada 2. februāra atzinumā (3) secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem pielikumā raksturotais preparāts nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka šī piedeva var palielināt mērķa sugu svaru un barības patēriņa rādītāju. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības pēcpārdošanas uzraudzības veikšanai. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Eiropas Savienības references laboratorija barības piedevu jomā.

| (5) | Pielikumā raksturotā preparāta novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādēļ šo preparātu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Pielikumā raksturotā preparāta novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādēļ šo preparātu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā raksturoto preparātu, kas ietilpst piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  EFSA Journal (2009) 1186, 1.–17. lpp.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal (2011); 9(2):2010.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieka suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitrumu |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-β-ksilanāze
  EC 3.2.1.8 |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieka suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitrumu

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-β-ksilanāze

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-β-glikanāze
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glikanāze

EC 3.2.1.6

| | Poligalakturonāze
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Poligalakturonāze

EC 3.2.1.15

| | Piedevas sastāvs

  No Trichoderma reesei (MUCL 49755) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8), no Trichoderma reesei (MUCL 49754) iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūtas poligalakturonāzes (EC 3.2.1.15) fermentu preparāts ar šādu minimālo aktivitāti: | cietā veidā: | endo-1,4-β-ksilanāze – 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Piedevas sastāvs

No Trichoderma reesei (MUCL 49755) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8), no Trichoderma reesei (MUCL 49754) iegūtas endo-1,3(4)-β-glikanāzes (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūtas poligalakturonāzes (EC 3.2.1.15) fermentu preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:

cietā veidā:

endo-1,4-β-ksilanāze – 21 400 XU (1)/g

| | endo-1,3(4)-β-glikanāze – 12 300 XU (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glikanāze – 12 300 XU (2)/g

| | poligalakturonāze – 460 XU (3)/g |
| --- | --- |

poligalakturonāze – 460 XU (3)/g

| | šķidrā veidā: | endo-1,4-β-ksilanāze – 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

šķidrā veidā:

endo-1,4-β-ksilanāze – 10 700 XU/g

| | endo-1,3(4)-β-glikanāze – 6 150 XU/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glikanāze – 6 150 XU/g

| | poligalakturonāze – 230 XU/g |
| --- | --- |

poligalakturonāze – 230 XU/g

| | Aktīvās vielas raksturojums

  No Trichoderma reesei iegūta endo-1,4-β-ksilanāze (EC 3.2.1.8),
  no Trichoderma reesei iegūta endo-1,3(4)-β-glikanāze (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus aculeatus iegūta poligalakturonāze (EC 3.2.1.15) |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

No Trichoderma reesei iegūta endo-1,4-β-ksilanāze (EC 3.2.1.8),

no Trichoderma reesei iegūta endo-1,3(4)-β-glikanāze (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus aculeatus iegūta poligalakturonāze (EC 3.2.1.15)

| | Analīzes metode
   (4)

  Piedevā un barības vielās esošās darbīgās vielas raksturojums:






  — | kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kura rodas, endo-1,4-β-ksilanāzei reaģējot ar kviešu arabinoksilāna substrātu, kas saistīts ar krāsvielu, |
| --- | --- | --- |

Analīzes metode
   (4)

Piedevā un barības vielās esošās darbīgās vielas raksturojums:

—

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kura rodas, endo-1,4-β-ksilanāzei reaģējot ar kviešu arabinoksilāna substrātu, kas saistīts ar krāsvielu,

| — | kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kura rodas, endo-1,3(4)-β-glikanāzei reaģējot ar miežu betaglikāna substrātu, kas saistīts ar krāsvielu, |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kura rodas, endo-1,3(4)-β-glikanāzei reaģējot ar miežu betaglikāna substrātu, kas saistīts ar krāsvielu,

| — | viskozimetriskā metode, kuras pamatā ir viskozitātes samazināšanās, kas rodas, poligalakturonāzei reaģējot ar pektīnus saturošu substrātu (polimetilgalakturonskābe). |
| --- | --- |

—

viskozimetriskā metode, kuras pamatā ir viskozitātes samazināšanās, kas rodas, poligalakturonāzei reaģējot ar pektīnus saturošu substrātu (polimetilgalakturonskābe).

Sivēni (atšķirti)

| | Endo-1,4-β-ksilanāze – 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-β-ksilanāze – 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-β-glikanāze – 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glikanāze – 1 230 BGU

| | Poligalak-turonāze – 46 PGLU |
| --- | --- |

Poligalak-turonāze – 46 PGLU

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas.

| 2. | Atšķirtiem sivēniem līdz 35 kg. |
| --- | --- |

2.

Atšķirtiem sivēniem līdz 35 kg.

| 3. | Izmantošanai barības maisījumos ar augstu polisaharīdu saturu, kuri nav cietes polisaharīdi. |
| --- | --- |

3.

Izmantošanai barības maisījumos ar augstu polisaharīdu saturu, kuri nav cietes polisaharīdi.

2021. gada 20. jūnijs

---

(1)  1 XU ir fermenta daudzums, kas 50 °C temperatūrā un pie pH 4,8 vienā minūtē no auzu pelavu ksilāna atbrīvo 1 μmol reducējošā cukura (ksilozes ekvivalentos).

(2)  1 BGU ir fermenta daudzums, kas 50 °C temperatūrā un pie pH 5,0 vienā minūtē no miežu β-glikāna atbrīvo 1 μmol reducējošā cukura (celobiozes ekvivalentos).

(3)  1 PGLU ir fermenta daudzums, kas 35 °C temperatūrā un pie pH 4,8 vienā minūtē no polimetilgalakturonskābes (pektīnu saturošs substrāts) atbrīvo1 μmol reducējošā cukura (glikozes ekvivalentos).

(4)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama Eiropas Savienības References laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 528/2011

(2011. gada 30. maijs)

par atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Danisco Animal Nutrition)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka par piedevu lietošanu dzīvnieku barībā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka par piedevu lietošanu dzīvnieku barībā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) lietošanai. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) lietošanai. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi (EC 3.2.1.8) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām, klasificējot to barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi (EC 3.2.1.8) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām, klasificējot to barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 9/2010 (2) minēto preparātu uz desmit gadiem atļāva lietot kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām, gaļas pīlēm un gaļas tītariem. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 9/2010 (2) minēto preparātu uz desmit gadiem atļāva lietot kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām, gaļas pīlēm un gaļas tītariem.

| (5) | Lai pamatotu pieteikumu par atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi (EC 3.2.1.8) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām, tika iesniegti jauni dati. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2011. gada 1. februāra atzinumā (3) secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūta endo-1,4-β-ksilanāze (EC 3.2.1.8) nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka, lietojot minēto piedevu, iespējams uzlabot zootehniskos rādītājus. Iestāde uzskata, ka nav nepieciešamas īpašas prasības pēcpārdošanas uzraudzības veikšanai. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Eiropas Savienības references laboratorija barības piedevu jomā. |
| --- | --- |

(5)

Lai pamatotu pieteikumu par atļauju lietot no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtu endo-1,4-β-ksilanāzi (EC 3.2.1.8) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām, tika iesniegti jauni dati. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2011. gada 1. februāra atzinumā (3) secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūta endo-1,4-β-ksilanāze (EC 3.2.1.8) nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka, lietojot minēto piedevu, iespējams uzlabot zootehniskos rādītājus. Iestāde uzskata, ka nav nepieciešamas īpašas prasības pēcpārdošanas uzraudzības veikšanai. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Eiropas Savienības references laboratorija barības piedevu jomā.

| (6) | No Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtās endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādēļ šo preparātu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(6)

No Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtās endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādēļ šo preparātu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto preparātu, kas ietilpst piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 3, 7.1.2010., 10. lpp.

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(2):2008.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieka suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitrumu |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | Endo-1,4-β-ksilanāze
  EC 3.2.1.8 | | Piedevas sastāvs

  No Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparāts
  ar šādu minimālo endo-1,4-β-ksilanāzes aktivitāti: 40 000 U (1)/g |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieka suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitrumu

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a11

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-β-ksilanāze

EC 3.2.1.8

Piedevas sastāvs

No Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūtas endo-1,4-β-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparāts

ar šādu minimālo endo-1,4-β-ksilanāzes aktivitāti: 40 000 U (1)/g

| | Aktīvās vielas raksturojums

  No Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūta endo-1,4-β-ksilanāze (EC 3.2.1.8.) |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

No Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) iegūta endo-1,4-β-ksilanāze (EC 3.2.1.8.)

| | Analīzes metode
   (2)

  Kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kura rodas, endo-1,4-β-ksilanāzei reaģējot ar kviešu arabinoksilāniem, kas saistīti ar azurīnu. |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (2)

Kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kura rodas, endo-1,4-β-ksilanāzei reaģējot ar kviešu arabinoksilāniem, kas saistīti ar azurīnu.

Sivēni (atšķirti) un nobarojamas cūkas

2 000 U

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas.

| 2. | Lietošanai barības maisījumos ar augstu cietes un polisaharīdu saturu, kuri nav cietes polisaharīdi. |
| --- | --- |

2.

Lietošanai barības maisījumos ar augstu cietes un polisaharīdu saturu, kuri nav cietes polisaharīdi.

| 3. | Atšķirtiem sivēniem līdz 35 kg |
| --- | --- |

3.

Atšķirtiem sivēniem līdz 35 kg

2021. gada 20. jūnijs

---

(1)  1 U ir fermenta daudzums, kas 50 °C temperatūrā un pie pH 5,3 vienā minūtē no piesaistīta substrāta – auzu pelavu arabinoksilāna – šķeļ 0,5 μmol reducējošā cukura (ksilozes ekvivalentos).

(2)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama Eiropas Savienības references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 529/2011

(2011. gada 30. maijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, tostarp gludajiem persikiem un nektarīniem, bumbieriem un galda vīnogām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. panta b) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), ir paredzēta tās XVII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība jāveic atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), ir paredzēta tās XVII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība jāveic atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

| (2) | Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2008., 2009. un 2010. gadu, būtu jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, tostarp gludajiem persikiem un nektarīniem, bumbieriem un galda vīnogām. |
| --- | --- |

(2)

Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2008., 2009. un 2010. gadu, būtu jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, tostarp gludajiem persikiem un nektarīniem, bumbieriem un galda vīnogām.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1580/2007. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1580/2007.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1580/2007 XVII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

3

(4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“XVII PIELIKUMS

PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI: IV SADAĻA, II NODAĻA, 2. IEDAĻA

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērojuma jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas brīdī.

| Kārtas numurs | KN kods | Preču nosaukums | Piemērošanas laiks | Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomāti | No 1. oktobra līdz 31. maijam | 481 625 |
| 78.0020 | No 1. jūnija līdz 30. septembrim | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Gurķi | No 1. maija līdz 31. oktobrim | 31 289 |
| 78.0075 | No 1. novembra līdz 30. aprīlim | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišoki | No 1. novembra līdz 30. jūnijam | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Cukīni | No 1. janvāra līdz 31. decembrim | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsīni | No 1. decembra līdz 31. maijam | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementīni | No 1. novembra līdz februāra beigām | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi | No 1. novembra līdz februāra beigām | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroni | No 1. jūnija līdz 31. decembrim | 346 366 |
| 78.0160 | No 1. janvāra līdz 31. maijam | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Galda vīnogas | No 21. jūlija līdz 20. novembrim | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Āboli | No 1. janvāra līdz 31. augustam | 916 384 |
| 78.0180 | No 1. septembra līdz 31. decembrim | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Bumbieri | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | 229 646 |
| 78.0235 | No 1. jūlija līdz 31. decembrim | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikozes | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Ķirši, izņemot skābos ķiršus | No 21. maija līdz 10. augustam | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persiki, tostarp gludie persiki un nektarīni | No 11. jūnija līdz 30. septembrim | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Plūmes | No 11. jūnija līdz 30. septembrim | 10 293” |

Kārtas numurs

KN kods

Preču nosaukums

Piemērošanas laiks

Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu (tonnās)

78.0015

0702 00 00

Tomāti

No 1. oktobra līdz 31. maijam

481 625

78.0020

No 1. jūnija līdz 30. septembrim

44 251

78.0065

0707 00 05

Gurķi

No 1. maija līdz 31. oktobrim

31 289

78.0075

No 1. novembra līdz 30. aprīlim

26 583

78.0085

0709 90 80

Artišoki

No 1. novembra līdz 30. jūnijam

17 258

78.0100

0709 90 70

Cukīni

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

57 955

78.0110

0805 10 20

Apelsīni

No 1. decembra līdz 31. maijam

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementīni

No 1. novembra līdz februāra beigām

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi

No 1. novembra līdz februāra beigām

115 625

78.0155

0805 50 10

Citroni

No 1. jūnija līdz 31. decembrim

346 366

78.0160

No 1. janvāra līdz 31. maijam

88 090

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

No 21. jūlija līdz 20. novembrim

80 588

78.0175

0808 10 80

Āboli

No 1. janvāra līdz 31. augustam

916 384

78.0180

No 1. septembra līdz 31. decembrim

95 396

78.0220

0808 20 50

Bumbieri

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

229 646

78.0235

No 1. jūlija līdz 31. decembrim

35 541

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

5 794

78.0265

0809 20 95

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

No 21. maija līdz 10. augustam

30 783

78.0270

0809 30

Persiki, tostarp gludie persiki un nektarīni

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

5 613

78.0280

0809 40 05

Plūmes

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

10 293”

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 530/2011

(2011. gada 30. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 31. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 30. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 26. janvāris)

par atbalsta shēmām C 50/07 (ex N 894/06), ko Francija plāno īstenot, lai attīstītu solidārus un atbildīgus veselības apdrošināšanas līgumus un kolektīvus papildu veselības apdrošināšanas līgumus pret nāves gadījumu, darbnespējas un invaliditātes risku

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 267)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/319/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekšminēto pantu (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2006. gada 28. decembra vēstuli Francija paziņoja Komisijai par labotajā 2006. gada Finanšu likumprojektā paredzētajām atbalsta shēmām solidāru un atbildīgu veselības apdrošināšanas līgumu attīstīšanai. Atbalsta shēmu noteikumi tika iekļauti 88. pantā labotajā Finanšu likumā 2006. gadam Nr. 2006-1771 (2006. gada 30. decembris) (3). Francija iesniedza Komisijai papildu informāciju ar 2007. gada 26. februāra, 11. maija un 18. septembra vēstulēm. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2006. gada 28. decembra vēstuli Francija paziņoja Komisijai par labotajā 2006. gada Finanšu likumprojektā paredzētajām atbalsta shēmām solidāru un atbildīgu veselības apdrošināšanas līgumu attīstīšanai. Atbalsta shēmu noteikumi tika iekļauti 88. pantā labotajā Finanšu likumā 2006. gadam Nr. 2006-1771 (2006. gada 30. decembris) (3). Francija iesniedza Komisijai papildu informāciju ar 2007. gada 26. februāra, 11. maija un 18. septembra vēstulēm.

| (2) | Ar 2007. gada 13. novembra vēstuli Komisija informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2007. gada 13. novembra vēstuli Komisija informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz minēto atbalstu.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   (4) Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minētajām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   (4) Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minētajām atbalsta shēmām.

| (4) | Francija ar 2007. gada 21. decembra vēstuli iesniedza savas piezīmes par Komisijas lēmumu uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Francija ar 2007. gada 21. decembra vēstuli iesniedza savas piezīmes par Komisijas lēmumu uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru.

| (5) | Komisija šajā jautājumā ir saņēmusi piezīmes no vairākām ieinteresētajām personām. Tā šīs piezīmes darīja zināmus Francijai, sniedzot tai iespēju tās komentēt, un saņēma atbildes vēstuli ar komentāriem 2008. gada 8. maijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija šajā jautājumā ir saņēmusi piezīmes no vairākām ieinteresētajām personām. Tā šīs piezīmes darīja zināmus Francijai, sniedzot tai iespēju tās komentēt, un saņēma atbildes vēstuli ar komentāriem 2008. gada 8. maijā.

| (6) | Francija iesniedza Komisijai papildu informāciju ar 2008. gada 31. oktobra vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Francija iesniedza Komisijai papildu informāciju ar 2008. gada 31. oktobra vēstuli.

| (7) | Dažas ieinteresētās personas 2009. gada februārī Komisijai nosūtīja papildu informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Dažas ieinteresētās personas 2009. gada februārī Komisijai nosūtīja papildu informāciju.

| (8) | Komisijas dienestu un Francijas iestāžu sanāksmē 2009. gada 2. jūnijā Francijas iestādes apņēmās izvērtēt iespēju izdarīt dažus grozījumus paziņotajās atbalsta shēmās un iesniegt šo izvērtējumu Komisijai pēc iespējas īsākā laika posmā. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas dienestu un Francijas iestāžu sanāksmē 2009. gada 2. jūnijā Francijas iestādes apņēmās izvērtēt iespēju izdarīt dažus grozījumus paziņotajās atbalsta shēmās un iesniegt šo izvērtējumu Komisijai pēc iespējas īsākā laika posmā.

| (9) | Ar 2009. gada 22. septembra vēstuli Komisija atļāva Francijai iesniegt izvērtējumu 20 darbdienu laikā. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2009. gada 22. septembra vēstuli Komisija atļāva Francijai iesniegt izvērtējumu 20 darbdienu laikā.

| (10) | Ar 2009. gada 3. novembra vēstuli Francija lūdza apturēt formālo izmeklēšanas procedūru līdz 2010. gada 1. aprīlim. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2009. gada 3. novembra vēstuli Francija lūdza apturēt formālo izmeklēšanas procedūru līdz 2010. gada 1. aprīlim.

| (11) | 2009. gada 17. novembrī Komisija piekrita apturēt formālo izmeklēšanas procedūru līdz 2010. gada 1. aprīlim, piemērojot Paraugprakses kodeksu par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi, (5) tādējādi dodot iespēju Francijai pielāgot tiesību akta projektu un sākt nepieciešamās konsultācijas. |
| --- | --- |

(11)

2009. gada 17. novembrī Komisija piekrita apturēt formālo izmeklēšanas procedūru līdz 2010. gada 1. aprīlim, piemērojot Paraugprakses kodeksu par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi, (5) tādējādi dodot iespēju Francijai pielāgot tiesību akta projektu un sākt nepieciešamās konsultācijas.

| (12) | Ar 2010. gada 26. aprīļa vēstuli Francijas iestādes informēja Komisiju, ka 2010. gada 17. maijā tai tiks nosūtīts grozītais atbalsta shēmas projekts. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2010. gada 26. aprīļa vēstuli Francijas iestādes informēja Komisiju, ka 2010. gada 17. maijā tai tiks nosūtīts grozītais atbalsta shēmas projekts.

| (13) | Ar 2010. gada 27. maija vēstuli Francijas iestādes nosūtīja informāciju Komisijai, tomēr grozījumu izdarīšana paziņotajās atbalsta shēmās netika paredzēta. |
| --- | --- |

(13)

Ar 2010. gada 27. maija vēstuli Francijas iestādes nosūtīja informāciju Komisijai, tomēr grozījumu izdarīšana paziņotajās atbalsta shēmās netika paredzēta.

II.   ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

| (14) | Lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika pieņemts attiecībā uz diviem dažādiem fiskālajiem pasākumiem, kas aprakstīti turpmāk. |
| --- | --- |

(14)

Lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika pieņemts attiecībā uz diviem dažādiem fiskālajiem pasākumiem, kas aprakstīti turpmāk.

| (15) | Pirmais paziņotais pasākums ir shēma, kas paredz atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa, kas ieviests ar Vispārējā nodokļu kodeksa (CGI) 207-2. pantu, un atbrīvojumu no teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa [contribution économique territoriale] (6) (CGI 1461-1. pants) sakarā ar noteiktu veselības apdrošināšanas līgumu (tā saukto “solidāro un atbildīgo” līgumu) pārvaldību. Šie atbrīvojumi attiecas uz visām organizācijām, kas piedāvā slēgt šādus līgumus; tās ir savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un apvienības, kuru darbību regulē Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss, kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kuru darbību regulē Sociālā nodrošinājuma kodeksa IX sējuma III sadaļa vai Lauku kodeksa VII sējums, kā arī visi apdrošināšanas uzņēmumi, kuru darbību regulē Apdrošināšanas kodekss. |
| --- | --- |

(15)

Pirmais paziņotais pasākums ir shēma, kas paredz atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa, kas ieviests ar Vispārējā nodokļu kodeksa (CGI) 207-2. pantu, un atbrīvojumu no teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa [contribution économique territoriale] (6) (CGI 1461-1. pants) sakarā ar noteiktu veselības apdrošināšanas līgumu (tā saukto “solidāro un atbildīgo” līgumu) pārvaldību. Šie atbrīvojumi attiecas uz visām organizācijām, kas piedāvā slēgt šādus līgumus; tās ir savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un apvienības, kuru darbību regulē Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss, kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kuru darbību regulē Sociālā nodrošinājuma kodeksa IX sējuma III sadaļa vai Lauku kodeksa VII sējums, kā arī visi apdrošināšanas uzņēmumi, kuru darbību regulē Apdrošināšanas kodekss.

| (16) | Šī pasākuma galvenais mērķis ir, attīstot šāda veida līgumus, palielināt to iedzīvotāju daļu, kuriem ir papildu veselības apdrošināšana. Tādējādi pasākums papildinātu shēmu, kas paredz šāda veida līgumu atbrīvošanu no apdrošināšanas līgumu nodokļiem un kuru Komisija atļāva ar 2004. gada 2. jūnija (7) un 2010. gada 29. oktobra (8) lēmumiem. |
| --- | --- |

(16)

Šī pasākuma galvenais mērķis ir, attīstot šāda veida līgumus, palielināt to iedzīvotāju daļu, kuriem ir papildu veselības apdrošināšana. Tādējādi pasākums papildinātu shēmu, kas paredz šāda veida līgumu atbrīvošanu no apdrošināšanas līgumu nodokļiem un kuru Komisija atļāva ar 2004. gada 2. jūnija (7) un 2010. gada 29. oktobra (8) lēmumiem.

| (17) | Līgumi, uz kuriem attiecas šī atbrīvojuma shēma, Francijā tika ieviesti 2001. gadā (9). Tie ir gan kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir obligāta, gan individuālu un kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

(17)

Līgumi, uz kuriem attiecas šī atbrīvojuma shēma, Francijā tika ieviesti 2001. gadā (9). Tie ir gan kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir obligāta, gan individuālu un kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir brīvprātīga.

| (18) | Atbalsta shēma attiecas uz līgumiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | dalībai brīvprātīgajā līgumā apdrošināšanas sabiedrība apdrošinātajai personai nedrīkst prasīt nekādu medicīniska rakstura informāciju, |
| --- | --- | --- |

(18)

Atbalsta shēma attiecas uz līgumiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

—

dalībai brīvprātīgajā līgumā apdrošināšanas sabiedrība apdrošinātajai personai nedrīkst prasīt nekādu medicīniska rakstura informāciju,

| — | iemaksu vai prēmiju summu nedrīkst noteikt saistībā ar apdrošinātās personas veselības stāvokli, |
| --- | --- |

—

iemaksu vai prēmiju summu nedrīkst noteikt saistībā ar apdrošinātās personas veselības stāvokli,

| — | piešķirtās apdrošināšanas garantijas obligāti sedz pakalpojumus, kas saistīti ar profilaksi un ārstējošā ārsta sniegtajām konsultācijām un izrakstītajām receptēm, |
| --- | --- |

—

piešķirtās apdrošināšanas garantijas obligāti sedz pakalpojumus, kas saistīti ar profilaksi un ārstējošā ārsta sniegtajām konsultācijām un izrakstītajām receptēm,

| — | piešķirtās apdrošināšanas garantijas nedrīkst segt to ārstniecības izdevumu daļu, kas radušies apdrošinātajai personai gadījumā, ja pārsniegts atsevišķām darbībām un konsultācijām noteiktais honorāru tarifs, vai gadījumā, ja nav bijis norīkots ārstējošais ārsts. |
| --- | --- |

—

piešķirtās apdrošināšanas garantijas nedrīkst segt to ārstniecības izdevumu daļu, kas radušies apdrošinātajai personai gadījumā, ja pārsniegts atsevišķām darbībām un konsultācijām noteiktais honorāru tarifs, vai gadījumā, ja nav bijis norīkots ārstējošais ārsts.

| (19) | Lai iegūtu atbalsta shēmas piešķirto nodokļu atbrīvojumu, apdrošinātājām sabiedrībām jāievēro arī sliekšņi attiecībā uz solidāro un atbildīgo veselības apdrošināšanas līgumu skaitu veselības apdrošināšanas līgumu portfelī. Šie sliekšņi variē atkarībā no līgumu rakstura.






  — | Individuālu un kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir brīvprātīga.
  Šāda veida līgumiem jābūt noslēgtiem ar 150 000 personām vai to minimālajai procentuālajai attiecībai (noteikta ar dekrētu) jābūt starp 80 % un 90 % no kopējā parakstītāju un dalībnieku skaita individuālo un kolektīvo darījumu līgumos, kuros dalība ir brīvprātīga un kuri noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (10). |
| --- | --- | --- |

(19)

Lai iegūtu atbalsta shēmas piešķirto nodokļu atbrīvojumu, apdrošinātājām sabiedrībām jāievēro arī sliekšņi attiecībā uz solidāro un atbildīgo veselības apdrošināšanas līgumu skaitu veselības apdrošināšanas līgumu portfelī. Šie sliekšņi variē atkarībā no līgumu rakstura.

—

Individuālu un kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir brīvprātīga.

Šāda veida līgumiem jābūt noslēgtiem ar 150 000 personām vai to minimālajai procentuālajai attiecībai (noteikta ar dekrētu) jābūt starp 80 % un 90 % no kopējā parakstītāju un dalībnieku skaita individuālo un kolektīvo darījumu līgumos, kuros dalība ir brīvprātīga un kuri noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (10).

| — | Kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir obligāta.
  Šāda veida līgumiem jābūt noslēgtiem ar 120 000 personām vai to minimālajai procentuālajai attiecībai (noteikta ar dekrētu) jābūt starp 90 % un 95 % no kopējā parakstītāju un dalībnieku skaita individuālo un kolektīvo darījumu līgumos, kuros dalība ir obligāta un kuri noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (11). |
| --- | --- |

—

Kolektīvu darījumu līgumi, kuros dalība ir obligāta.

Šāda veida līgumiem jābūt noslēgtiem ar 120 000 personām vai to minimālajai procentuālajai attiecībai (noteikta ar dekrētu) jābūt starp 90 % un 95 % no kopējā parakstītāju un dalībnieku skaita individuālo un kolektīvo darījumu līgumos, kuros dalība ir obligāta un kuri noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (11).

| (20) | Visbeidzot, atbalsta saņēmējām apdrošināšanas sabiedrībām jāatbilst vismaz vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  — | atkarībā no parakstītāju un līguma dalībnieku sociālajiem apstākļiem tiek īstenota tarifu pielāgošana vai iemaksu veikšanu uzņemas apdrošinātāja sabiedrība, |
| --- | --- | --- |

(20)

Visbeidzot, atbalsta saņēmējām apdrošināšanas sabiedrībām jāatbilst vismaz vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

—

atkarībā no parakstītāju un līguma dalībnieku sociālajiem apstākļiem tiek īstenota tarifu pielāgošana vai iemaksu veikšanu uzņemas apdrošinātāja sabiedrība,

| — | tie līguma dalībnieki un parakstītāji, kuri ir saņēmuši palīdzību papildu veselības apdrošināšanas polises iegādei, (12) veido vismaz 3 % līdz 6 % no to dalībnieku vai parakstītāju skaita, kam ir brīvprātīgie individuālo un kolektīvo darījumu līgumi, kas noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (13), |
| --- | --- |

—

tie līguma dalībnieki un parakstītāji, kuri ir saņēmuši palīdzību papildu veselības apdrošināšanas polises iegādei, (12) veido vismaz 3 % līdz 6 % no to dalībnieku vai parakstītāju skaita, kam ir brīvprātīgie individuālo un kolektīvo darījumu līgumi, kas noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (13),

| — | personas, kas ir vismaz 65 gadus vecas, veido vismaz 15 % līdz 20 % no to dalībnieku vai parakstītāju skaita, kam ir veselības apdrošināšanas līgumi, kas noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (14), |
| --- | --- |

—

personas, kas ir vismaz 65 gadus vecas, veido vismaz 15 % līdz 20 % no to dalībnieku vai parakstītāju skaita, kam ir veselības apdrošināšanas līgumi, kas noslēgti ar apdrošināšanas sabiedrību (14),

| — | personas, kas jaunākas par 25 gadiem, veido vismaz 28 % līdz 35 % no to personu skaita, kas ar apdrošināšanas sabiedrību noslēgušas veselības apdrošināšanas līgumu (15). |
| --- | --- |

—

personas, kas jaunākas par 25 gadiem, veido vismaz 28 % līdz 35 % no to personu skaita, kas ar apdrošināšanas sabiedrību noslēgušas veselības apdrošināšanas līgumu (15).

| (21) | Francijas iestādes uzskata, ka šie kritēriji īsteno savstarpējo sadali attiecībā uz tarifiem un dažādām vecuma grupām un nodrošina vismaz minimālu patiesas solidaritātes līmeni. Šo kritēriju mērķis ir sekmēt solidāru un atbildīgu līgumu noslēgšanu un visu Francijas iedzīvotāju apdrošināšanu, jo īpaši vēloties gados jauno vai veco personu lielāku procentuālo attiecību, jo šīs ir divas iedzīvotāju kategorijas, kam (papildu) veselības apdrošināšanas iegūšana ir apgrūtināta materiālā stāvokļa dēļ (jauniešiem) vai iespējamo ar līgumu saistīto izmaksu dēļ (gados veciem cilvēkiem). |
| --- | --- |

(21)

Francijas iestādes uzskata, ka šie kritēriji īsteno savstarpējo sadali attiecībā uz tarifiem un dažādām vecuma grupām un nodrošina vismaz minimālu patiesas solidaritātes līmeni. Šo kritēriju mērķis ir sekmēt solidāru un atbildīgu līgumu noslēgšanu un visu Francijas iedzīvotāju apdrošināšanu, jo īpaši vēloties gados jauno vai veco personu lielāku procentuālo attiecību, jo šīs ir divas iedzīvotāju kategorijas, kam (papildu) veselības apdrošināšanas iegūšana ir apgrūtināta materiālā stāvokļa dēļ (jauniešiem) vai iespējamo ar līgumu saistīto izmaksu dēļ (gados veciem cilvēkiem).

| (22) | Turklāt pasākums paredz, ka šos kritērijus pozitīvi novērtēs arī apdrošināšanas grupas saistībā ar savām darbībām, kurām Francijā piemēro nodokļus. Šī noteikuma uzdevums būtu novērst pasākuma apiešanu vai tādu mākslīgu struktūru radīšanu, kas izveidotas šāda veida riska koncentrācijas nolūkā un kas ir pretrunā ar savstarpējās sadales mērķi. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt pasākums paredz, ka šos kritērijus pozitīvi novērtēs arī apdrošināšanas grupas saistībā ar savām darbībām, kurām Francijā piemēro nodokļus. Šī noteikuma uzdevums būtu novērst pasākuma apiešanu vai tādu mākslīgu struktūru radīšanu, kas izveidotas šāda veida riska koncentrācijas nolūkā un kas ir pretrunā ar savstarpējās sadales mērķi.

| (23) | Francijas iestādes uzskata, ka visi šie nosacījumi mudinātu apdrošināšanas sabiedrības attīstīt šādu līgumu noslēgšanu, iesaistīties universālās veselības apdrošināšanas pamatshēmas un papildu universālās veselības apdrošināšanas shēmas īstenošanā un piedāvāt papildu veselības apdrošināšanu visiem iedzīvotājiem ar kontrolētiem tarifu nosacījumiem. Jo īpaši tas skartu personas, kuru veselības stāvoklis vai finansiālās iespējas neļauj iegūt individuālu apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(23)

Francijas iestādes uzskata, ka visi šie nosacījumi mudinātu apdrošināšanas sabiedrības attīstīt šādu līgumu noslēgšanu, iesaistīties universālās veselības apdrošināšanas pamatshēmas un papildu universālās veselības apdrošināšanas shēmas īstenošanā un piedāvāt papildu veselības apdrošināšanu visiem iedzīvotājiem ar kontrolētiem tarifu nosacījumiem. Jo īpaši tas skartu personas, kuru veselības stāvoklis vai finansiālās iespējas neļauj iegūt individuālu apdrošināšanu.

| (24) | Šī fiskālā pasākuma stāšanās spēkā sākotnēji bija paredzēta 2008. gada 1. janvārī attiecībā uz atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa un 2010. finanšu gadā attiecībā uz atbrīvojumu no teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa, taču, gaidot Komisijas apstiprinājumu attiecīgajām atbalsta shēmām, tā tika pārcelta uz 2012. gada 1. janvāri un attiecīgi 2013. finanšu gadu. |
| --- | --- |

(24)

Šī fiskālā pasākuma stāšanās spēkā sākotnēji bija paredzēta 2008. gada 1. janvārī attiecībā uz atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa un 2010. finanšu gadā attiecībā uz atbrīvojumu no teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa, taču, gaidot Komisijas apstiprinājumu attiecīgajām atbalsta shēmām, tā tika pārcelta uz 2012. gada 1. janvāri un attiecīgi 2013. finanšu gadu.

| (25) | Otrā fiskālā pasākuma mērķis ir sniegt apdrošināšanas sabiedrībām iespēju saņemt nodokļu atvieglojumus izlīdzināšanas rezerves papildināšanai attiecībā uz dažiem kolektīviem papildu veselības apdrošināšanas līgumiem (CGI 39.-quinquies pants GD), pārsniedzot atvieglojumus, kas noteikti ar vispārējo tiesību režīmu (39.-quinquies pants GB). |
| --- | --- |

(25)

Otrā fiskālā pasākuma mērķis ir sniegt apdrošināšanas sabiedrībām iespēju saņemt nodokļu atvieglojumus izlīdzināšanas rezerves papildināšanai attiecībā uz dažiem kolektīviem papildu veselības apdrošināšanas līgumiem (CGI 39.-quinquies pants GD), pārsniedzot atvieglojumus, kas noteikti ar vispārējo tiesību režīmu (39.-quinquies pants GB).

| (26) | Izlīdzināšanas tehniskās rezerves izveidošana (16) ir paredzēta apdrošināšanas sabiedrību grāmatvedības uzskaites un piesardzības noteikumos. Padomes 1991. gada 19. decembra Direktīvas 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (17) 30. pantā izlīdzināšanas rezerve ir definēta šādi: “Izlīdzināšanas rezerve ietver summas, kas atvēlētas saskaņā ar likuma vai administratīvām prasībām, lai izlīdzinātu apdrošināšanas gadījumu līmeņa svārstības nākamajos gados vai lai nodrošinātos pret kādu īpašu risku.” |
| --- | --- |

(26)

Izlīdzināšanas tehniskās rezerves izveidošana (16) ir paredzēta apdrošināšanas sabiedrību grāmatvedības uzskaites un piesardzības noteikumos. Padomes 1991. gada 19. decembra Direktīvas 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (17) 30. pantā izlīdzināšanas rezerve ir definēta šādi: “Izlīdzināšanas rezerve ietver summas, kas atvēlētas saskaņā ar likuma vai administratīvām prasībām, lai izlīdzinātu apdrošināšanas gadījumu līmeņa svārstības nākamajos gados vai lai nodrošinātos pret kādu īpašu risku.”

| (27) | Šajā gadījumā izlīdzināšanas rezerve ir paredzēta, lai nodrošinātos pret to izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēra svārstībām, kuras izmaksā saskaņā ar kolektīviem darījumiem nāves gadījuma un fiziska kaitējuma (darbnespēja un invaliditāte) riska apdrošināšanai. Šīs rezultāta svārstības (no viena finanšu gada uz nākamo) ir saistītas ar to garantiju faktisku izpildi, kas paredzētas apdrošināšanas līgumos, sakarā ar iespējamu nepieciešamību īstenot garantiju saistības, kas tika paredzētas, nosakot apdrošināšanas prēmiju tarifu likmes. Rezerve ļauj izlīdzināt attiecīgo darījumu tehniskos rezultātus, sedzot izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēra svārstības, kuras varētu tikt turpmāk konstatētas. |
| --- | --- |

(27)

Šajā gadījumā izlīdzināšanas rezerve ir paredzēta, lai nodrošinātos pret to izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēra svārstībām, kuras izmaksā saskaņā ar kolektīviem darījumiem nāves gadījuma un fiziska kaitējuma (darbnespēja un invaliditāte) riska apdrošināšanai. Šīs rezultāta svārstības (no viena finanšu gada uz nākamo) ir saistītas ar to garantiju faktisku izpildi, kas paredzētas apdrošināšanas līgumos, sakarā ar iespējamu nepieciešamību īstenot garantiju saistības, kas tika paredzētas, nosakot apdrošināšanas prēmiju tarifu likmes. Rezerve ļauj izlīdzināt attiecīgo darījumu tehniskos rezultātus, sedzot izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēra svārstības, kuras varētu tikt turpmāk konstatētas.

| (28) | Francijas iestādes uzskata, ka jaunā izlīdzināšanas rezerve, kas paredzēta 39.-quinquies pantā GD, atbilst vispārīgajam mērķim attīstīt un uzlabot apdrošināšanas sabiedrību piedāvājumu sociālā nodrošinājuma garantijām, kuras noteiktas tā sauktās “norīkošanas” procedūras ietvaros. Tas attiecas uz kolektīvās papildu apdrošināšanas garantijām, kas noteiktas ar kolektīvajiem nolīgumiem vai koplīgumiem, kuri aptver vienu vai vairākas profesijas, līgumiem ar uzņēmumiem vai ar darba devēja pieņemtiem lēmumiem un saskaņā ar kuriem sociālie partneri ir noteikuši apdrošinātāju sabiedrību (“norīkošanas procedūra”). Šis norīkojums paredz, ka attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai ir pienākums ievērot norunātos noteikumus, par kuriem vienojušies sociālie partneri (18) (tostarp noteikumus attiecībā uz tarifu koriģēšanu). Norīkojuma termiņš ir ne ilgāks kā 5 gadi, un pēc termiņa beigām obligāti veic apdrošināšanas sabiedrības norīkojuma pārskatīšanu. Attiecībā uz līgumiem ar norīkojuma klauzulu, kas īstenoti profesionālās nozares līmenī starp sociālajiem partneriem noslēgta nolīguma veidā, vienmēr ir vajadzīgs sociālā nodrošinājuma ministra izdots rīkojums par paplašināšanu. Tādējādi tie pilnībā piemērojami visiem nozares esošajiem un bijušajiem darbiniekiem, kā arī viņu tiesību pārņēmējiem (neatkarīgi no to veselības stāvokļa un vecuma), un darba devēju pienākums ir tos parakstīt un pievienoties norīkotajai apdrošināšanas sabiedrībai (19). |
| --- | --- |

(28)

Francijas iestādes uzskata, ka jaunā izlīdzināšanas rezerve, kas paredzēta 39.-quinquies pantā GD, atbilst vispārīgajam mērķim attīstīt un uzlabot apdrošināšanas sabiedrību piedāvājumu sociālā nodrošinājuma garantijām, kuras noteiktas tā sauktās “norīkošanas” procedūras ietvaros. Tas attiecas uz kolektīvās papildu apdrošināšanas garantijām, kas noteiktas ar kolektīvajiem nolīgumiem vai koplīgumiem, kuri aptver vienu vai vairākas profesijas, līgumiem ar uzņēmumiem vai ar darba devēja pieņemtiem lēmumiem un saskaņā ar kuriem sociālie partneri ir noteikuši apdrošinātāju sabiedrību (“norīkošanas procedūra”). Šis norīkojums paredz, ka attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai ir pienākums ievērot norunātos noteikumus, par kuriem vienojušies sociālie partneri (18) (tostarp noteikumus attiecībā uz tarifu koriģēšanu). Norīkojuma termiņš ir ne ilgāks kā 5 gadi, un pēc termiņa beigām obligāti veic apdrošināšanas sabiedrības norīkojuma pārskatīšanu. Attiecībā uz līgumiem ar norīkojuma klauzulu, kas īstenoti profesionālās nozares līmenī starp sociālajiem partneriem noslēgta nolīguma veidā, vienmēr ir vajadzīgs sociālā nodrošinājuma ministra izdots rīkojums par paplašināšanu. Tādējādi tie pilnībā piemērojami visiem nozares esošajiem un bijušajiem darbiniekiem, kā arī viņu tiesību pārņēmējiem (neatkarīgi no to veselības stāvokļa un vecuma), un darba devēju pienākums ir tos parakstīt un pievienoties norīkotajai apdrošināšanas sabiedrībai (19).

| (29) | Francijas iestādes uzskata, ka norīkošana sekmē izdevīgākus noteikumus attiecībā uz iemaksām/garantijām no norīkotās apdrošināšanas sabiedrības puses un dod iespēju vienas ekonomikas nozares jebkāda mēroga uzņēmuma darbiniekiem iegūt vienādas apdrošināšanas garantijas. Paredzēta arī risku savstarpējās sadales organizēšanas noteikumu un attiecīgās apdrošināšanas sabiedrības norīkojuma periodiska pārskatīšana. |
| --- | --- |

(29)

Francijas iestādes uzskata, ka norīkošana sekmē izdevīgākus noteikumus attiecībā uz iemaksām/garantijām no norīkotās apdrošināšanas sabiedrības puses un dod iespēju vienas ekonomikas nozares jebkāda mēroga uzņēmuma darbiniekiem iegūt vienādas apdrošināšanas garantijas. Paredzēta arī risku savstarpējās sadales organizēšanas noteikumu un attiecīgās apdrošināšanas sabiedrības norīkojuma periodiska pārskatīšana.

| (30) | Šis pasākums arī veicinātu tarifu kontrolēšanu un sniegto pakalpojumu kvalitāti, kas būtu izdevīgi patērētājam, sastopoties ar tādiem nopietniem riskiem kā invaliditāte, darbnespēja vai nāves gadījums, kas apdrošinātajai personai vai tās ģimenei var radīt smagas sociālas vai finansiālas sekas (papildu izdevumi, ienākumu zaudējums, atstumtība utt.). |
| --- | --- |

(30)

Šis pasākums arī veicinātu tarifu kontrolēšanu un sniegto pakalpojumu kvalitāti, kas būtu izdevīgi patērētājam, sastopoties ar tādiem nopietniem riskiem kā invaliditāte, darbnespēja vai nāves gadījums, kas apdrošinātajai personai vai tās ģimenei var radīt smagas sociālas vai finansiālas sekas (papildu izdevumi, ienākumu zaudējums, atstumtība utt.).

| (31) | Konkrētāk, norīkošanas procedūras ietvaros noteikto nāves, invaliditātes vai darbnespējas garantiju izpildei paredzētās rezerves mehānisms ļautu apdrošināšanas sabiedrībām:






  — | uzņemties ar šo līgumu veidiem saistītās tās zaudējumus nesošās nobīdes no sākotnēji paredzētā vidējā, kas varētu rasties, neparedzēti iestājoties apdrošināšanas gadījumiem (summas un skaits) vai riska novirzīšanās dēļ (izmaiņas datos, uz kuru pamata tika noteiktas sākotnējās tarifu likmes), |
| --- | --- | --- |

(31)

Konkrētāk, norīkošanas procedūras ietvaros noteikto nāves, invaliditātes vai darbnespējas garantiju izpildei paredzētās rezerves mehānisms ļautu apdrošināšanas sabiedrībām:

—

uzņemties ar šo līgumu veidiem saistītās tās zaudējumus nesošās nobīdes no sākotnēji paredzētā vidējā, kas varētu rasties, neparedzēti iestājoties apdrošināšanas gadījumiem (summas un skaits) vai riska novirzīšanās dēļ (izmaiņas datos, uz kuru pamata tika noteiktas sākotnējās tarifu likmes),

| — | uzlabot pašu kapitālu un maksātspējas normu apdrošināšanas sabiedrībām, kas piedāvā šos pakalpojumus, pateicoties īpaši izveidotai speciālajai rezervei. |
| --- | --- |

—

uzlabot pašu kapitālu un maksātspējas normu apdrošināšanas sabiedrībām, kas piedāvā šos pakalpojumus, pateicoties īpaši izveidotai speciālajai rezervei.

| (32) | Praksē tas nozīmē, ka rezerves ikgadējo papildinājumu atskaita no attiecīgo darījumu tehniskās peļņas (20). Kopējais rezerves apjoms nevar pārsniegt 130 % no kopējās summas, ko veido iemaksas no attiecīgajiem darījumiem, kas veikti konkrētajā finanšu gadā. Rezervi izmanto, sākot no senākā ikgadējā papildinājuma, lai kompensētu zaudējumus nesošos tehniskos rezultātus konkrētajā finanšu gadā. |
| --- | --- |

(32)

Praksē tas nozīmē, ka rezerves ikgadējo papildinājumu atskaita no attiecīgo darījumu tehniskās peļņas (20). Kopējais rezerves apjoms nevar pārsniegt 130 % no kopējās summas, ko veido iemaksas no attiecīgajiem darījumiem, kas veikti konkrētajā finanšu gadā. Rezervi izmanto, sākot no senākā ikgadējā papildinājuma, lai kompensētu zaudējumus nesošos tehniskos rezultātus konkrētajā finanšu gadā.

| (33) | Ikgadējie papildinājumi, kas netiek izmantoti 10 gadu laikā, tiek novirzīti speciālai rezervei, kurai nepiemēro nodokli. Šīs speciālās rezerves apmērs nevar pārsniegt 70 % no kopējās summas, ko veido iemaksas no attiecīgajiem darījumiem, kas veikti konkrētajā finanšu gadā. Šo papildinājumu pārsniegumu pieskaita ar nodokli apliekamajai peļņai pēc tam, kad ir pagājuši 10 gadi kopš to iegrāmatošanas. |
| --- | --- |

(33)

Ikgadējie papildinājumi, kas netiek izmantoti 10 gadu laikā, tiek novirzīti speciālai rezervei, kurai nepiemēro nodokli. Šīs speciālās rezerves apmērs nevar pārsniegt 70 % no kopējās summas, ko veido iemaksas no attiecīgajiem darījumiem, kas veikti konkrētajā finanšu gadā. Šo papildinājumu pārsniegumu pieskaita ar nodokli apliekamajai peļņai pēc tam, kad ir pagājuši 10 gadi kopš to iegrāmatošanas.

| (34) | Vispārējo tiesību režīmā apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumi (39.-quinquies pants GB) attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar grupas apdrošināšanu pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes risku, var izveidot izlīdzināšanas rezervi, kurai piemēro nodokļu atvieglojumus, ņemot vērā šādas robežas:






  — | rezerves ikgadējais papildinājums nedrīkst pārsniegt 75 % no attiecīgo līgumu tehniskās peļņas, |
| --- | --- | --- |

(34)

Vispārējo tiesību režīmā apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumi (39.-quinquies pants GB) attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar grupas apdrošināšanu pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes risku, var izveidot izlīdzināšanas rezervi, kurai piemēro nodokļu atvieglojumus, ņemot vērā šādas robežas:

—

rezerves ikgadējais papildinājums nedrīkst pārsniegt 75 % no attiecīgo līgumu tehniskās peļņas,

| — | kopējais rezerves apmērs salīdzinājumā ar to iemaksu summu, kas iemaksātas sakarā ar attiecīgajiem līgumiem un kas saņemtas konkrētā finanšu gada laikā, nevar pārsniegt 23 % līdz 100 % atkarībā no apdrošināto personu skaita. |
| --- | --- |

—

kopējais rezerves apmērs salīdzinājumā ar to iemaksu summu, kas iemaksātas sakarā ar attiecīgajiem līgumiem un kas saņemtas konkrētā finanšu gada laikā, nevar pārsniegt 23 % līdz 100 % atkarībā no apdrošināto personu skaita.

Katru rezervi izmanto, sākot no senākā ikgadējā papildinājuma, lai kompensētu zaudējumus nesošos tehniskos rezultātus konkrētajā finanšu gadā. Turklāt papildinājumi, kas nav izmantoti 10 gadu laikā, tiek pievienoti ar nodokli apliekamajai peļņai.

III.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (35) | Komisija savā 2007. gada 13. novembra lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izteica šaubas par divu attiecīgo fiskālo pasākumu atbilstību LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktam (21). |
| --- | --- |

(35)

Komisija savā 2007. gada 13. novembra lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izteica šaubas par divu attiecīgo fiskālo pasākumu atbilstību LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktam (21).

| (36) | Attiecībā uz pirmo pasākumu (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa un teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa sakarā ar solidāru un atbildīgu līgumu pārvaldību) Komisija uzskatīja, ka Francija nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka pasākums sniedz priekšrocības tikai patērētājiem. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz pirmo pasākumu (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa un teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa sakarā ar solidāru un atbildīgu līgumu pārvaldību) Komisija uzskatīja, ka Francija nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka pasākums sniedz priekšrocības tikai patērētājiem.

| (37) | Komisija pauda šaubas arī par nediskriminācijas nosacījuma ievērošanu attiecībā uz produkta izcelsmi, jo ir noteikts slieksnis attiecībā uz solidāro un atbildīgo līgumu skaitu (120 000/150 000 līgumi) vai proporciju (80/90 %) attiecīgo apdrošinātāju sabiedrību veselības apdrošināšanas līgumu portfelī. |
| --- | --- |

(37)

Komisija pauda šaubas arī par nediskriminācijas nosacījuma ievērošanu attiecībā uz produkta izcelsmi, jo ir noteikts slieksnis attiecībā uz solidāro un atbildīgo līgumu skaitu (120 000/150 000 līgumi) vai proporciju (80/90 %) attiecīgo apdrošinātāju sabiedrību veselības apdrošināšanas līgumu portfelī.

| (38) | Attiecībā uz otro pasākumu (nodokļu atvieglojumi izlīdzināšanas rezerves papildinājumiem) Komisija uzskatīja, ka neviens no LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta trim nosacījumiem nav ievērots. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz otro pasākumu (nodokļu atvieglojumi izlīdzināšanas rezerves papildinājumiem) Komisija uzskatīja, ka neviens no LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta trim nosacījumiem nav ievērots.

| (39) | Pirmkārt, pasākuma sociālais raksturs, pēc Komisijas domām, netiek pilnībā pierādīts līguma parakstīšanas brīdī, proti, pirms iepriekš minēto nopietno gadījumu iestāšanās. |
| --- | --- |

(39)

Pirmkārt, pasākuma sociālais raksturs, pēc Komisijas domām, netiek pilnībā pierādīts līguma parakstīšanas brīdī, proti, pirms iepriekš minēto nopietno gadījumu iestāšanās.

| (40) | Otrkārt, atbalsta priekšrocību pilnīga nodošana patērētājam/apdrošinātajai personai šķiet vēl vairāk hipotētiska un apšaubāma nekā attiecībā uz iepriekšējo pasākumu. Turklāt šķiet, ka no priekšrocību nodošanas labumu varētu gūt arī darba devēji, ciktāl tie piedalās līguma finansēšanā. |
| --- | --- |

(40)

Otrkārt, atbalsta priekšrocību pilnīga nodošana patērētājam/apdrošinātajai personai šķiet vēl vairāk hipotētiska un apšaubāma nekā attiecībā uz iepriekšējo pasākumu. Turklāt šķiet, ka no priekšrocību nodošanas labumu varētu gūt arī darba devēji, ciktāl tie piedalās līguma finansēšanā.

| (41) | Treškārt, norīkojuma līgumu tirgus augstais koncentrācijas līmenis kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību vidū pašreizējā kontekstā varētu izpausties kā de facto diskriminācija par labu šīm sabiedrībām. |
| --- | --- |

(41)

Treškārt, norīkojuma līgumu tirgus augstais koncentrācijas līmenis kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību vidū pašreizējā kontekstā varētu izpausties kā de facto diskriminācija par labu šīm sabiedrībām.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (42) | Pēc procedūras uzsākšanas lēmuma publicēšanas tika saņemti komentāri no Francijas Nacionālās savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību federācijas (FNMF), Francijas Apdrošināšanas sabiedrību federācijas (FFSA), Kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību metodiskā centra (CTIP), Nacionālās starpfederālās ar veselības un sociālo jomu saistīto darbinieku un privāto organizāciju savienības (Uniopss), Nacionālās sieviešu komiteju federācijas vēža apkarošanai, Federālās patērētāju tiesību aizsardzības apvienības “Que choisir” (UFC – Que choisir), kā arī no anonīmas trešās personas. |
| --- | --- |

(42)

Pēc procedūras uzsākšanas lēmuma publicēšanas tika saņemti komentāri no Francijas Nacionālās savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību federācijas (FNMF), Francijas Apdrošināšanas sabiedrību federācijas (FFSA), Kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību metodiskā centra (CTIP), Nacionālās starpfederālās ar veselības un sociālo jomu saistīto darbinieku un privāto organizāciju savienības (Uniopss), Nacionālās sieviešu komiteju federācijas vēža apkarošanai, Federālās patērētāju tiesību aizsardzības apvienības “Que choisir” (UFC – Que choisir), kā arī no anonīmas trešās personas.

| (43) | Lielākā daļa no ieinteresētajām personām abus minētos fiskālos pasākumus vērtē pozitīvi, un to komentāri lielākoties sakrīt ar Francijas iestāžu sniegtajiem argumentiem. Komentāros norādīts uz spēcīgo konkurenci papildu veselības apdrošināšanas tirgū, kā arī uz teicamo tirgus likviditāti. Komentāros uzsvērts, ka apdrošināšanas, uz kurām attiecas šie divi pasākumi, kompensētu sociālā nodrošinājuma sistēmas nepilnības. Radot fiskālus stimulus, ko bez grūtībām varētu izmantot visi papildu veselības apdrošināšanas dalībnieki, Francijas iestādes radītu apstākļus, lai tās personas, kuras a priori nav izdevīgi klienti attiecībā uz riska pakāpi vai apdrošināšanas sabiedrību maksātspēju, kļūtu par jaunu ekonomiski pievilcīgu segmentu. |
| --- | --- |

(43)

Lielākā daļa no ieinteresētajām personām abus minētos fiskālos pasākumus vērtē pozitīvi, un to komentāri lielākoties sakrīt ar Francijas iestāžu sniegtajiem argumentiem. Komentāros norādīts uz spēcīgo konkurenci papildu veselības apdrošināšanas tirgū, kā arī uz teicamo tirgus likviditāti. Komentāros uzsvērts, ka apdrošināšanas, uz kurām attiecas šie divi pasākumi, kompensētu sociālā nodrošinājuma sistēmas nepilnības. Radot fiskālus stimulus, ko bez grūtībām varētu izmantot visi papildu veselības apdrošināšanas dalībnieki, Francijas iestādes radītu apstākļus, lai tās personas, kuras a priori nav izdevīgi klienti attiecībā uz riska pakāpi vai apdrošināšanas sabiedrību maksātspēju, kļūtu par jaunu ekonomiski pievilcīgu segmentu.

| (44) | Attiecībā uz pirmo pasākumu (atbrīvojums no nodokļa sakarā ar solidāriem un atbildīgiem līgumiem), FFSA tomēr pauž bažas, ka pārāk augstie sliekšņi rada nepārprotamas priekšrocības tām apdrošināšanas sabiedrībām, kuras jau aizņem lielu tirgus daļu. Kaut arī FFSA saprot sliekšņa principu – izvairīties no situācijām, kuras būtu pārāk sarežģīti pārvaldīt, tā tomēr uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt, lai noteiktais slieksnis nebūtu tik augsts, ka tas kļūst par šķērsli atbalsta piešķiršanai. Tā arī atzīst, ka noteiktie kritēriji attiecībā uz apdrošināto personu sastāvu (noteikta to personu procentuālā attiecība, kas jaunākas par 25 gadiem, kā arī pensionāru attiecība), rada situāciju, ka atbalstu saņems atsevišķas iedzīvotāju grupas bez atbilstoša pamatojuma attiecībā pret izvirzīto mērķi. Ar šiem kritērijiem tiktu piešķirtas priekšrocības homogēnām savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvajām biedrībām, kurās iestāšanās ir regulēta ar kritērijiem attiecībā uz personas statusu vai profesiju, radot nelabvēlīgākus apstākļus savstarpējās apdrošināšanas biedrībām, kurās tiek uzņemta ikviena persona. Šie kritēriji varētu radīt nevienlīdzīgu attieksmi pret apdrošinātajām personām. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz pirmo pasākumu (atbrīvojums no nodokļa sakarā ar solidāriem un atbildīgiem līgumiem), FFSA tomēr pauž bažas, ka pārāk augstie sliekšņi rada nepārprotamas priekšrocības tām apdrošināšanas sabiedrībām, kuras jau aizņem lielu tirgus daļu. Kaut arī FFSA saprot sliekšņa principu – izvairīties no situācijām, kuras būtu pārāk sarežģīti pārvaldīt, tā tomēr uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt, lai noteiktais slieksnis nebūtu tik augsts, ka tas kļūst par šķērsli atbalsta piešķiršanai. Tā arī atzīst, ka noteiktie kritēriji attiecībā uz apdrošināto personu sastāvu (noteikta to personu procentuālā attiecība, kas jaunākas par 25 gadiem, kā arī pensionāru attiecība), rada situāciju, ka atbalstu saņems atsevišķas iedzīvotāju grupas bez atbilstoša pamatojuma attiecībā pret izvirzīto mērķi. Ar šiem kritērijiem tiktu piešķirtas priekšrocības homogēnām savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvajām biedrībām, kurās iestāšanās ir regulēta ar kritērijiem attiecībā uz personas statusu vai profesiju, radot nelabvēlīgākus apstākļus savstarpējās apdrošināšanas biedrībām, kurās tiek uzņemta ikviena persona. Šie kritēriji varētu radīt nevienlīdzīgu attieksmi pret apdrošinātajām personām.

| (45) | CTIP atzīmē, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir nepieciešamas vērā ņemamas investīcijas, lai to piedāvātie pakalpojumi būtu atbilstošas kvalitātes, un šīs investīcijas var amortizēt tikai pietiekoši lielas apdrošināto personu grupas. Šis iemesls attaisno atbalsta saņēmējiem noteiktos sliekšņus. |
| --- | --- |

(45)

CTIP atzīmē, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir nepieciešamas vērā ņemamas investīcijas, lai to piedāvātie pakalpojumi būtu atbilstošas kvalitātes, un šīs investīcijas var amortizēt tikai pietiekoši lielas apdrošināto personu grupas. Šis iemesls attaisno atbalsta saņēmējiem noteiktos sliekšņus.

| (46) | CTIP arī atsaucas uz Eiropas Savienībā darbojošos apdrošināšanas uzņēmumu pienākumu veidot maksātspējas rezervi. Ja visa tehniskā peļņa būtu jāizmaksā apdrošinātajām personām, maksātspējas prasības nevarētu tikt izpildītas. Tādējādi ir pieļaujams, ka vismaz daļa no priekšrocībām tiek izmantota, lai pilnīgi vai daļēji segtu maksātspējas prasības, kas ar katru gadu pieaug. |
| --- | --- |

(46)

CTIP arī atsaucas uz Eiropas Savienībā darbojošos apdrošināšanas uzņēmumu pienākumu veidot maksātspējas rezervi. Ja visa tehniskā peļņa būtu jāizmaksā apdrošinātajām personām, maksātspējas prasības nevarētu tikt izpildītas. Tādējādi ir pieļaujams, ka vismaz daļa no priekšrocībām tiek izmantota, lai pilnīgi vai daļēji segtu maksātspējas prasības, kas ar katru gadu pieaug.

| (47) | CTIP turklāt precizē, ka atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā norādītajam Eiropas Savienības tiesību aktos ietvertās konkurences normas neattiecas uz tām arodnodrošinājuma shēmām, kuru pamatā ir kopīga vienošanās, to rakstura un mērķa dēļ (22). Šādām shēmām nevar vēl piemērot uzņēmējdarbības nodokļus, jo šīs apdrošināšanas varētu kompensēt sociālā nodrošinājuma sistēmas nepilnības un ir izveidotas ar kolektīviem nolīgumiem un koplīgumiem. |
| --- | --- |

(47)

CTIP turklāt precizē, ka atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā norādītajam Eiropas Savienības tiesību aktos ietvertās konkurences normas neattiecas uz tām arodnodrošinājuma shēmām, kuru pamatā ir kopīga vienošanās, to rakstura un mērķa dēļ (22). Šādām shēmām nevar vēl piemērot uzņēmējdarbības nodokļus, jo šīs apdrošināšanas varētu kompensēt sociālā nodrošinājuma sistēmas nepilnības un ir izveidotas ar kolektīviem nolīgumiem un koplīgumiem.

| (48) | FNMF norāda uz pirmā pasākuma saderību ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. No vienas puses, atbalsts ir paredzēts solidāras un atbildīgas papildu veselības apdrošināšanas attīstīšanai ar nosacījumiem, kas neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopīgām interesēm. Pasākums paredz kompensēt nepilnības tirgū, kurā novērojama iedzīvotāju segmentācija; tirgus neļauj efektīvā veidā nodrošināt vispārēju sociālo aprūpi tai iedzīvotāju daļai, kas nav ekonomiski izdevīgi klienti. No otras puses, atbalsts ir nepieciešams un tam jābūt proporcionālam, jo iepriekš īstenotie pasākumi nesasniedza izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(48)

FNMF norāda uz pirmā pasākuma saderību ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. No vienas puses, atbalsts ir paredzēts solidāras un atbildīgas papildu veselības apdrošināšanas attīstīšanai ar nosacījumiem, kas neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopīgām interesēm. Pasākums paredz kompensēt nepilnības tirgū, kurā novērojama iedzīvotāju segmentācija; tirgus neļauj efektīvā veidā nodrošināt vispārēju sociālo aprūpi tai iedzīvotāju daļai, kas nav ekonomiski izdevīgi klienti. No otras puses, atbalsts ir nepieciešams un tam jābūt proporcionālam, jo iepriekš īstenotie pasākumi nesasniedza izvirzīto mērķi.

| (49) | Anonīma trešā persona norāda uz zināšanu un statistikas datu trūkumu Francijā attiecībā uz papildu veselības apdrošināšanas tirgū darbojošos uzņēmumu ekonomisko un finansiālo stāvokli. Tādējādi jebkāda objektīva situācijas analīze nav iespējama. |
| --- | --- |

(49)

Anonīma trešā persona norāda uz zināšanu un statistikas datu trūkumu Francijā attiecībā uz papildu veselības apdrošināšanas tirgū darbojošos uzņēmumu ekonomisko un finansiālo stāvokli. Tādējādi jebkāda objektīva situācijas analīze nav iespējama.

| (50) | Tā pati anonīmā trešā persona norāda arī uz apdrošināšanas jomas uzņēmumu peļņas normas palielināšanos laika posmā no 2001. līdz 2007. gadam. Lai gan attiecīgo uzņēmumu apgrozījums minētajā laika posmā ir pieaudzis par 50 %, ar pakalpojumiem saistītie izdevumi šiem pašiem apdrošinātājiem nav pieauguši vairāk kā par 35 %. Tātad apdrošināšanas bruto peļņas normas 6 gadu laikā ir pieaugušas par 15 %. |
| --- | --- |

(50)

Tā pati anonīmā trešā persona norāda arī uz apdrošināšanas jomas uzņēmumu peļņas normas palielināšanos laika posmā no 2001. līdz 2007. gadam. Lai gan attiecīgo uzņēmumu apgrozījums minētajā laika posmā ir pieaudzis par 50 %, ar pakalpojumiem saistītie izdevumi šiem pašiem apdrošinātājiem nav pieauguši vairāk kā par 35 %. Tātad apdrošināšanas bruto peļņas normas 6 gadu laikā ir pieaugušas par 15 %.

| (51) | Attiecībā uz otro pasākumu (izlīdzināšanas rezerves) FFSA uzskata, ka nav nekāda pamata ieviest nodokļu režīmu, kas līgumiem ar norīkojuma klauzulu sniedz lielākas priekšrocības nekā uzņēmumu grupas līgumiem, kuri sedz tos pašus riskus. Nepieciešamība izveidot rezervi un riski ir tie paši, savstarpējā sadale ir daudz lielāka, kas norīkojuma līgumu gadījumos ierobežo šo risku intensitāti. Turklāt pasākumā paredzēto atbalstu faktiski varēs saņemt tikai kopīgi pārvaldītās sociālā nodrošinājuma sabiedrības. Lai gan juridiski par apdrošinātāju sabiedrību sociālie partneri var noteikt jebkuru apdrošināšanas sabiedrību, paredzētais slieksnis attiecībā uz šāda veida līgumu skaitu nozīmē, ka praksē nosacījumiem atbilst tikai kopīgi pārvaldītās sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kas izveidotas pēc sociālo partneru ierosmes. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz otro pasākumu (izlīdzināšanas rezerves) FFSA uzskata, ka nav nekāda pamata ieviest nodokļu režīmu, kas līgumiem ar norīkojuma klauzulu sniedz lielākas priekšrocības nekā uzņēmumu grupas līgumiem, kuri sedz tos pašus riskus. Nepieciešamība izveidot rezervi un riski ir tie paši, savstarpējā sadale ir daudz lielāka, kas norīkojuma līgumu gadījumos ierobežo šo risku intensitāti. Turklāt pasākumā paredzēto atbalstu faktiski varēs saņemt tikai kopīgi pārvaldītās sociālā nodrošinājuma sabiedrības. Lai gan juridiski par apdrošinātāju sabiedrību sociālie partneri var noteikt jebkuru apdrošināšanas sabiedrību, paredzētais slieksnis attiecībā uz šāda veida līgumu skaitu nozīmē, ka praksē nosacījumiem atbilst tikai kopīgi pārvaldītās sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kas izveidotas pēc sociālo partneru ierosmes.

| (52) | CTIP uzskata, ka tas ir saprotami, ka sociālie partneri ir devuši priekšroku tādas kopīgi pārvaldītas nodrošinājuma sabiedrības izveidei, kuras pārvaldīšanu tie pēc tam varēs nodrošināt. |
| --- | --- |

(52)

CTIP uzskata, ka tas ir saprotami, ka sociālie partneri ir devuši priekšroku tādas kopīgi pārvaldītas nodrošinājuma sabiedrības izveidei, kuras pārvaldīšanu tie pēc tam varēs nodrošināt.

| (53) | CTIP atgādina par ierobežojumiem, kas norīkošanas gadījumā attiektos uz apdrošināšanas sabiedrībām:






  — | koplīgumos vai kolektīvajos nolīgumos paredzēto noteikumu (apdrošināšanas garantijas, tarifi, pārvērtēšanas klauzulas, tiesību saglabāšana nestabilās situācijās) piemērošana stricto sensu, |
| --- | --- | --- |

(53)

CTIP atgādina par ierobežojumiem, kas norīkošanas gadījumā attiektos uz apdrošināšanas sabiedrībām:

—

koplīgumos vai kolektīvajos nolīgumos paredzēto noteikumu (apdrošināšanas garantijas, tarifi, pārvērtēšanas klauzulas, tiesību saglabāšana nestabilās situācijās) piemērošana stricto sensu,

| — | aizliegums pārtraukt apdrošināšanas garantiju sniegšanu arī nemaksāšanas gadījumos, |
| --- | --- |

—

aizliegums pārtraukt apdrošināšanas garantiju sniegšanu arī nemaksāšanas gadījumos,

| — | pienākums sniegt apdrošināšanas pakalpojumus visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas līguma vai nolīguma darbības joma, |
| --- | --- |

—

pienākums sniegt apdrošināšanas pakalpojumus visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas līguma vai nolīguma darbības joma,

| — | nepieciešamība apdrošinātajai ekonomikas nozarei izlīdzināt tarifu visa ekonomiskā cikla laikā, lai koriģētu tarifu pieaugumu ekonomikas krīzes laikā, kas varētu skart attiecīgo profesionālo nozari. |
| --- | --- |

—

nepieciešamība apdrošinātajai ekonomikas nozarei izlīdzināt tarifu visa ekonomiskā cikla laikā, lai koriģētu tarifu pieaugumu ekonomikas krīzes laikā, kas varētu skart attiecīgo profesionālo nozari.

| (54) | CTIP arī uzskata, ka papildu sociālās aizsardzības shēmas, kuru pamatā ir vienošanās, tiek finansētas no darbinieku ienākumiem, un tāpēc šajā gadījumā tām nevar piemērot uzņēmējdarbības nodokļus. Līdz ar to pasākums, kas paredz papildu nodokļu atvieglojuma piešķiršanu izlīdzināšanas rezervju papildināšanai, nevar tikt uzskatīts par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(54)

CTIP arī uzskata, ka papildu sociālās aizsardzības shēmas, kuru pamatā ir vienošanās, tiek finansētas no darbinieku ienākumiem, un tāpēc šajā gadījumā tām nevar piemērot uzņēmējdarbības nodokļus. Līdz ar to pasākums, kas paredz papildu nodokļu atvieglojuma piešķiršanu izlīdzināšanas rezervju papildināšanai, nevar tikt uzskatīts par valsts atbalstu.

| (55) | CTIP, tāpat kā FNMF, norāda uz otrā pasākuma atbilstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktajam, precizējot, ka šis pasākums ir paredzēts sociālā nodrošinājuma tirgus attīstīšanai, neietekmējot tirdzniecības apstākļus tā, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(55)

CTIP, tāpat kā FNMF, norāda uz otrā pasākuma atbilstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktajam, precizējot, ka šis pasākums ir paredzēts sociālā nodrošinājuma tirgus attīstīšanai, neietekmējot tirdzniecības apstākļus tā, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm.

| (56) | CTIP arī atsaucas uz Albany lietu, (23) precizējot, ka sociālās aizsardzības shēmas, kuru pamatā ir vienošanās un kurās dalība ir obligāta, pilda vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu uzdevumu. Uzņēmējdarbības nodokļu piemērošana apdrošināšanas sabiedrībām attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar sociālās aizsardzības shēmas īstenošanu, būtu pretrunā ar apdrošināšanas sabiedrībām izvirzīto uzdevumu sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. |
| --- | --- |

(56)

CTIP arī atsaucas uz Albany lietu, (23) precizējot, ka sociālās aizsardzības shēmas, kuru pamatā ir vienošanās un kurās dalība ir obligāta, pilda vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu uzdevumu. Uzņēmējdarbības nodokļu piemērošana apdrošināšanas sabiedrībām attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar sociālās aizsardzības shēmas īstenošanu, būtu pretrunā ar apdrošināšanas sabiedrībām izvirzīto uzdevumu sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus.

V.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

| (57) | Attiecībā uz atbalsta ietekmi uz individuālajiem patērētājiem Francijas iestādes apstiprina, ka šo ietekmi nodrošinās papildu veselības apdrošināšanas tirgū esošā konkurence un paša pasākuma saimnieciskie aspekti. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz atbalsta ietekmi uz individuālajiem patērētājiem Francijas iestādes apstiprina, ka šo ietekmi nodrošinās papildu veselības apdrošināšanas tirgū esošā konkurence un paša pasākuma saimnieciskie aspekti.

| (58) | Ne tikai palielināsies apdrošināšanas sabiedrību skaits tirgū, (24) bet arī būs daudzi un dažādi izplatīšanas tīkli (apdrošināšanas aģenti, apdrošināšanas mākleri, apdrošināšanas sabiedrību darbinieki, tiešā tirdzniecība internetā utt.). Konkurences apstākļus šajā nozarē nodrošinās arī Apdrošināšanas sabiedrību un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību uzraudzības pārvalde (ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Ne tikai palielināsies apdrošināšanas sabiedrību skaits tirgū, (24) bet arī būs daudzi un dažādi izplatīšanas tīkli (apdrošināšanas aģenti, apdrošināšanas mākleri, apdrošināšanas sabiedrību darbinieki, tiešā tirdzniecība internetā utt.). Konkurences apstākļus šajā nozarē nodrošinās arī Apdrošināšanas sabiedrību un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību uzraudzības pārvalde (ACAM).

| (59) | Tādējādi tirgus mehānismiem būtu jāgarantē atbalsta pozitīvā ietekme uz patērētājiem, samazinot apdrošinātās personas finansiālos ieguldījumus, bez nepieciešamības izmantot obligātās pārdales mehānismu attiecībā uz nodokļu ietaupījumu. Turklāt pasākuma ekonomiskie aspekti garantētu to, ka pasākuma piešķirtās priekšrocības izjutīs tie patērētāji, kam papildu veselības apdrošināšana nebija pieejama vecuma vai finansiālo iespēju dēļ. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi tirgus mehānismiem būtu jāgarantē atbalsta pozitīvā ietekme uz patērētājiem, samazinot apdrošinātās personas finansiālos ieguldījumus, bez nepieciešamības izmantot obligātās pārdales mehānismu attiecībā uz nodokļu ietaupījumu. Turklāt pasākuma ekonomiskie aspekti garantētu to, ka pasākuma piešķirtās priekšrocības izjutīs tie patērētāji, kam papildu veselības apdrošināšana nebija pieejama vecuma vai finansiālo iespēju dēļ.

| (60) | Attiecībā uz iespējamo diskrimināciju par labu noteiktām apdrošināšanas sabiedrībām Francija norāda, ka sliekšņi mudina apdrošināšanas sabiedrības sadalīt attiecīgo personu vecuma vai materiālā stāvokļa dēļ radušos “sliktos riskus” savos līgumu portfeļos. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz iespējamo diskrimināciju par labu noteiktām apdrošināšanas sabiedrībām Francija norāda, ka sliekšņi mudina apdrošināšanas sabiedrības sadalīt attiecīgo personu vecuma vai materiālā stāvokļa dēļ radušos “sliktos riskus” savos līgumu portfeļos.

| (61) | Nepietiekams solidāro un atbildīgo līgumu īpatsvars vai skaits neļautu sasniegt izvirzīto savstarpējās sadales mērķi, un paredzētais atbrīvojums no nodokļiem attiecīgajām apdrošināšanas sabiedrībām, kuras neatbilst šiem sliekšņiem, būtu pārmērīgs atbalsts. Konkurences vienīgais rezultāts (nenosakot slieksni) būtu tikai tas, ka fiskālās priekšrocības tiktu nodotas gala patērētājam un apdrošināšanas sabiedrības varētu saglabāt savas tirgus daļas, nenodrošinot apdrošināto personu skaita pieaugumu. Dubultā sliekšņa mehānisms (procentos vai absolūtos skaitļos) līdz ar to ir neaizstājams elements, lai sekmētu apdrošināto personu skaita pieaugumu iedzīvotāju grupās, kas šobrīd nav apdrošinātas. |
| --- | --- |

(61)

Nepietiekams solidāro un atbildīgo līgumu īpatsvars vai skaits neļautu sasniegt izvirzīto savstarpējās sadales mērķi, un paredzētais atbrīvojums no nodokļiem attiecīgajām apdrošināšanas sabiedrībām, kuras neatbilst šiem sliekšņiem, būtu pārmērīgs atbalsts. Konkurences vienīgais rezultāts (nenosakot slieksni) būtu tikai tas, ka fiskālās priekšrocības tiktu nodotas gala patērētājam un apdrošināšanas sabiedrības varētu saglabāt savas tirgus daļas, nenodrošinot apdrošināto personu skaita pieaugumu. Dubultā sliekšņa mehānisms (procentos vai absolūtos skaitļos) līdz ar to ir neaizstājams elements, lai sekmētu apdrošināto personu skaita pieaugumu iedzīvotāju grupās, kas šobrīd nav apdrošinātas.

| (62) | Ņemot vērā, ka papildu veselības apdrošināšana pastāvīgi sadārdzinās, pamats ierosinājumam par fiskālu stimulu ieviešanu attiecībā uz noteiktām iedzīvotāju grupām bija grūtais uzdevums īstenot solidaritāti valstiskā mērogā. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā, ka papildu veselības apdrošināšana pastāvīgi sadārdzinās, pamats ierosinājumam par fiskālu stimulu ieviešanu attiecībā uz noteiktām iedzīvotāju grupām bija grūtais uzdevums īstenot solidaritāti valstiskā mērogā.

| (63) | Pirmkārt, Francijas iestādes norāda, ka par valsts atbalstu jāuzskata tikai daļa no attiecīgā fiskālā pasākuma. Par valsts atbalstu jāuzskata tikai tā pasākuma daļa, kuras pamatā nav konkrētās apdrošināšanas jomas īpatnības, ņemot vērā piesardzības noteikumus. |
| --- | --- |

(63)

Pirmkārt, Francijas iestādes norāda, ka par valsts atbalstu jāuzskata tikai daļa no attiecīgā fiskālā pasākuma. Par valsts atbalstu jāuzskata tikai tā pasākuma daļa, kuras pamatā nav konkrētās apdrošināšanas jomas īpatnības, ņemot vērā piesardzības noteikumus.

| (64) | To īpatnību dēļ, kuras saistītas ar stingriem ierobežojumiem attiecībā uz tarifu likmēm, risku izvēli un pārvaldību, norīkojuma līgumi ir īpaši pakļauti nobīdes riskam, ko rada apdrošināšanas gadījumu iestāšanās skaita nobīdes no sākotnēji aprēķinātā, līdz ar to nepieciešamība pēc īpaši piesardzīgas uzkrājumu shēmas ir pilnīgi pamatota. |
| --- | --- |

(64)

To īpatnību dēļ, kuras saistītas ar stingriem ierobežojumiem attiecībā uz tarifu likmēm, risku izvēli un pārvaldību, norīkojuma līgumi ir īpaši pakļauti nobīdes riskam, ko rada apdrošināšanas gadījumu iestāšanās skaita nobīdes no sākotnēji aprēķinātā, līdz ar to nepieciešamība pēc īpaši piesardzīgas uzkrājumu shēmas ir pilnīgi pamatota.

| (65) | No vienas puses, riski, ko sedz nozares koplīgumu ietvaros noslēgtie norīkojuma līgumi, skar to iedzīvotāju daļu, kas ir tieši saistīti ar kādu darbības nozari, tāpēc tie ir īpaši pakļauti ekonomisko ciklu radītajām svārstībām šajā nozarē. Laicīgi rēķinoties ar šiem cikliem, ir nepieciešams ilgtermiņā izlīdzināt norīkojuma līgumu ietekmi. |
| --- | --- |

(65)

No vienas puses, riski, ko sedz nozares koplīgumu ietvaros noslēgtie norīkojuma līgumi, skar to iedzīvotāju daļu, kas ir tieši saistīti ar kādu darbības nozari, tāpēc tie ir īpaši pakļauti ekonomisko ciklu radītajām svārstībām šajā nozarē. Laicīgi rēķinoties ar šiem cikliem, ir nepieciešams ilgtermiņā izlīdzināt norīkojuma līgumu ietekmi.

| (66) | No otras puses, norīkojuma līgumi, kas noslēgti koplīgumu ar uzņēmumiem ietvaros, neizbēgami skartu ierobežotu iedzīvotāju daļu, tāpēc, ņemot vērā ievērojamās izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēra svārstības, rezervju paaugstinātais apjoms ir pamatots. |
| --- | --- |

(66)

No otras puses, norīkojuma līgumi, kas noslēgti koplīgumu ar uzņēmumiem ietvaros, neizbēgami skartu ierobežotu iedzīvotāju daļu, tāpēc, ņemot vērā ievērojamās izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēra svārstības, rezervju paaugstinātais apjoms ir pamatots.

| (67) | Nodokļu atvieglojumu piešķiršana šādu rezervju papildināšanai saskaņā ar pielāgotajiem un pastiprinātajiem noteikumiem, pārsniedzot fiskālos pasākumus, kas paredzēti ar vispārējo tiesību režīmu (CGI 39.-quinquies pants GB), ir pamatota arī no normatīvo aktu un piesardzības viedokļa. |
| --- | --- |

(67)

Nodokļu atvieglojumu piešķiršana šādu rezervju papildināšanai saskaņā ar pielāgotajiem un pastiprinātajiem noteikumiem, pārsniedzot fiskālos pasākumus, kas paredzēti ar vispārējo tiesību režīmu (CGI 39.-quinquies pants GB), ir pamatota arī no normatīvo aktu un piesardzības viedokļa.

| (68) | Francijas iestādes tomēr norāda, ka ir ļoti grūti precīzi pamatot to papildinājumu apjomu, kas ir pieļaujams šādiem darījumiem, jo pastāv tehniskas grūtības noteikt “normālu” rezervju līmeni tik specifiskiem riskiem. Francijas iestādes tomēr precizē, ka maksimālā robežvērtība nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz rezervju papildinājumiem ir noteikta sadarbībā ar profesionālo apvienību. |
| --- | --- |

(68)

Francijas iestādes tomēr norāda, ka ir ļoti grūti precīzi pamatot to papildinājumu apjomu, kas ir pieļaujams šādiem darījumiem, jo pastāv tehniskas grūtības noteikt “normālu” rezervju līmeni tik specifiskiem riskiem. Francijas iestādes tomēr precizē, ka maksimālā robežvērtība nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz rezervju papildinājumiem ir noteikta sadarbībā ar profesionālo apvienību.

| (69) | Attiecībā uz atbalsta saderību ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumu Francija apstiprina, ka šī noteikuma visi trīs nosacījumi ir izpildīti. Attiecībā uz atbalsta sociālo raksturu, tā norāda, ka kolektīvie līgumi, par kuriem nozares nolīguma ietvaros ir bijusi vienošanās, nodrošina augstu savstarpējās risku sadales līmeni, kā arī zemāku prēmiju līmeni, salīdzinot ar individuālo līgumu piedāvāto, tādējādi darbiniekiem un viņu ģimenēm ir pieejamas paaugstinātas apdrošināšanas garantijas. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz atbalsta saderību ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumu Francija apstiprina, ka šī noteikuma visi trīs nosacījumi ir izpildīti. Attiecībā uz atbalsta sociālo raksturu, tā norāda, ka kolektīvie līgumi, par kuriem nozares nolīguma ietvaros ir bijusi vienošanās, nodrošina augstu savstarpējās risku sadales līmeni, kā arī zemāku prēmiju līmeni, salīdzinot ar individuālo līgumu piedāvāto, tādējādi darbiniekiem un viņu ģimenēm ir pieejamas paaugstinātas apdrošināšanas garantijas.

| (70) | Atbildot uz Komisijas argumentu, ka pasākuma sociālais raksturs līguma parakstīšanas brīdī netiek pilnībā pierādīts, Francija norāda, ka atbalsta piešķiršana pirms riska iestāšanās ir vienīgais veids kā sasniegt izvirzīto sociālo mērķi. |
| --- | --- |

(70)

Atbildot uz Komisijas argumentu, ka pasākuma sociālais raksturs līguma parakstīšanas brīdī netiek pilnībā pierādīts, Francija norāda, ka atbalsta piešķiršana pirms riska iestāšanās ir vienīgais veids kā sasniegt izvirzīto sociālo mērķi.

| (71) | Attiecībā uz atbalsta sniegto priekšrocību nodošanu gala patērētājam, Francija norāda uz atšķirību starp nozares koplīgumiem un līgumiem ar uzņēmumu. Lai gan attiecībā uz nozares koplīgumiem tirgū tik tiešām dominē kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, šajā tirgus segmentā vērojamas dinamiskas izmaiņas un interesi par šo tirgus daļu izrāda arī citas apdrošināšanas sabiedrības. Taču jebkurā gadījumā arī kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību vidū pastāvētu konkurence, kas garantētu pilnīgu atbalsta priekšrocību nodošanu apdrošinātajai personai. Attiecībā uz otro līgumu veidu (līgumi ar uzņēmumu) starp līgumu piedāvātājiem ir vērojama spēcīga konkurence, un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības nevarētu radīt monopola situāciju. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz atbalsta sniegto priekšrocību nodošanu gala patērētājam, Francija norāda uz atšķirību starp nozares koplīgumiem un līgumiem ar uzņēmumu. Lai gan attiecībā uz nozares koplīgumiem tirgū tik tiešām dominē kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, šajā tirgus segmentā vērojamas dinamiskas izmaiņas un interesi par šo tirgus daļu izrāda arī citas apdrošināšanas sabiedrības. Taču jebkurā gadījumā arī kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību vidū pastāvētu konkurence, kas garantētu pilnīgu atbalsta priekšrocību nodošanu apdrošinātajai personai. Attiecībā uz otro līgumu veidu (līgumi ar uzņēmumu) starp līgumu piedāvātājiem ir vērojama spēcīga konkurence, un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības nevarētu radīt monopola situāciju.

| (72) | Francijas iestādes uzskata, ka šos argumentus var attiecināt arī uz situāciju, kad tarifu likmju samazināšana vai kontrolēšana notiek par labu uzņēmumam. Darba devēja iesaistīšanās apdrošināšanas garantiju finansēšanā atbilst piemaksai pie algas, tādējādi darbinieks/apdrošinātā persona gūst labumu. |
| --- | --- |

(72)

Francijas iestādes uzskata, ka šos argumentus var attiecināt arī uz situāciju, kad tarifu likmju samazināšana vai kontrolēšana notiek par labu uzņēmumam. Darba devēja iesaistīšanās apdrošināšanas garantiju finansēšanā atbilst piemaksai pie algas, tādējādi darbinieks/apdrošinātā persona gūst labumu.

| (73) | Attiecībā uz pastāvošo de facto diskrimināciju par labu kopīgi pārvaldītām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām Francija precizē, ka pasākuma noteikumi ir vienlīdzīgi visām apdrošināšanas sabiedrībām neatkarīgi no to statusa. Sociālā nodrošinājuma tirgū neizveidosies monopola stāvoklis par labu kopīgi pārvaldītām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām, un jau tagad starp galvenajiem tirgus dalībniekiem pastāv ievērojama konkurence. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz pastāvošo de facto diskrimināciju par labu kopīgi pārvaldītām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām Francija precizē, ka pasākuma noteikumi ir vienlīdzīgi visām apdrošināšanas sabiedrībām neatkarīgi no to statusa. Sociālā nodrošinājuma tirgū neizveidosies monopola stāvoklis par labu kopīgi pārvaldītām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām, un jau tagad starp galvenajiem tirgus dalībniekiem pastāv ievērojama konkurence.

| (74) | Francija arī atgādina, ka par apdrošinātājas sabiedrības izvēli (norīkošanas procedūra) atbild darba devējs un personāla pārstāvji. Šī procesa pārredzamība un piedāvājumu konkursa izsludināšana notiktu parastajos apstākļos, kas raksturīgi atvērtas konkurences tirgum. Piedāvājuma konkursu īsteno, uzaicinot vairākas apdrošināšanas sabiedrības izteikt piedāvājumu un pamatojoties uz sociālo partneru izstrādāto specifikāciju. |
| --- | --- |

(74)

Francija arī atgādina, ka par apdrošinātājas sabiedrības izvēli (norīkošanas procedūra) atbild darba devējs un personāla pārstāvji. Šī procesa pārredzamība un piedāvājumu konkursa izsludināšana notiktu parastajos apstākļos, kas raksturīgi atvērtas konkurences tirgum. Piedāvājuma konkursu īsteno, uzaicinot vairākas apdrošināšanas sabiedrības izteikt piedāvājumu un pamatojoties uz sociālo partneru izstrādāto specifikāciju.

| (75) | Francija arī uzskata, ka analizēto pasākumu jebkurā gadījumā varētu klasificēt kā atbalstu, kas paredzēts konkrētu saimniecisko darbību attīstīšanai un kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm. Sociālais mērķis, kas izvirzīts attiecībā uz pasākumu, apliecina, ka sociālā nodrošinājuma tirgus attīstīšana nākotnē ir ļoti svarīga. |
| --- | --- |

(75)

Francija arī uzskata, ka analizēto pasākumu jebkurā gadījumā varētu klasificēt kā atbalstu, kas paredzēts konkrētu saimniecisko darbību attīstīšanai un kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm. Sociālais mērķis, kas izvirzīts attiecībā uz pasākumu, apliecina, ka sociālā nodrošinājuma tirgus attīstīšana nākotnē ir ļoti svarīga.

| (76) | Pēc Francijas iestāžu teiktā, to sociālā nodrošinājuma līgumu attīstīšana, uz kuriem attiecas norīkošanas procedūra, sekmētu tādu papildu veselības aizsardzības shēmu īstenošanu, kas būtu darbiniekiem izdevīgākas un sniegtu lielākas apdrošināšanas garantijas, un vienlaikus veicinātu sociālo dialogu un strādājošo iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(76)

Pēc Francijas iestāžu teiktā, to sociālā nodrošinājuma līgumu attīstīšana, uz kuriem attiecas norīkošanas procedūra, sekmētu tādu papildu veselības aizsardzības shēmu īstenošanu, kas būtu darbiniekiem izdevīgākas un sniegtu lielākas apdrošināšanas garantijas, un vienlaikus veicinātu sociālo dialogu un strādājošo iesaistīšanos.

| (77) | Visbeidzot Francija piebilst, ka norīkošanas procedūras ietvaros sniegtos papildu apdrošināšanas pakalpojumus, kas attiecas uz sociālā nodrošinājuma jomu, var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem LESD 106. panta 2. punkta nozīmē, īpaši, ja dalība pakalpojumu shēmā ir obligāta un ja pārvaldība ir vienlīdzīga. |
| --- | --- |

(77)

Visbeidzot Francija piebilst, ka norīkošanas procedūras ietvaros sniegtos papildu apdrošināšanas pakalpojumus, kas attiecas uz sociālā nodrošinājuma jomu, var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem LESD 106. panta 2. punkta nozīmē, īpaši, ja dalība pakalpojumu shēmā ir obligāta un ja pārvaldība ir vienlīdzīga.

| (78) | Kolektīvais nolīgums, kas paredz apdrošināšanas garantijas un ar ko tiek norīkots apdrošinātājs, ar atbildīgā ministra rīkojumu var tikt obligāti piemērots visiem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem un tiesību pārņēmējiem atbilstoši paplašināšanas procedūrai (Sociālā nodrošinājuma kodeksa L 911-3. un 911-4. pants). Šis rīkojums būtu jāuzskata par tādu tiesību aktu, ar kuru dalībvalsts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus uztic uzņēmumam. |
| --- | --- |

(78)

Kolektīvais nolīgums, kas paredz apdrošināšanas garantijas un ar ko tiek norīkots apdrošinātājs, ar atbildīgā ministra rīkojumu var tikt obligāti piemērots visiem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem un tiesību pārņēmējiem atbilstoši paplašināšanas procedūrai (Sociālā nodrošinājuma kodeksa L 911-3. un 911-4. pants). Šis rīkojums būtu jāuzskata par tādu tiesību aktu, ar kuru dalībvalsts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus uztic uzņēmumam.

| (79) | Francija atzīst, ka kompensācijas (nodokļu ietaupījuma) apmērs vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (25). Tomēr tā uzskata, ka šie nosacījumi nav samērojami ar attiecīgo darījumu īpatnībām. Francija apgalvo, ka nodokļu atvieglojumu mehānisms ir piemērotāks un elastīgāks nekā dotācija, ko piešķir, pamatojoties uz precīzu to papildu izdevumu novērtējumu, kas pakalpojumu sniedzējam radušies, sniedzot minētos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(79)

Francija atzīst, ka kompensācijas (nodokļu ietaupījuma) apmērs vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (25). Tomēr tā uzskata, ka šie nosacījumi nav samērojami ar attiecīgo darījumu īpatnībām. Francija apgalvo, ka nodokļu atvieglojumu mehānisms ir piemērotāks un elastīgāks nekā dotācija, ko piešķir, pamatojoties uz precīzu to papildu izdevumu novērtējumu, kas pakalpojumu sniedzējam radušies, sniedzot minētos pakalpojumus.

VI.   FRANCIJAS ATBILDE UZ TREŠO PERSONU KOMENTĀRIEM

| (80) | Francijas iestādes ir iepazinušās ar trešo personu komentāriem un konkrētāk sniedz atbildi uz Francijas Apdrošināšanas sabiedrību federācijas (FFSA) piezīmēm. |
| --- | --- |

(80)

Francijas iestādes ir iepazinušās ar trešo personu komentāriem un konkrētāk sniedz atbildi uz Francijas Apdrošināšanas sabiedrību federācijas (FFSA) piezīmēm.

| (81) | Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par labu solidāriem un atbildīgiem līgumiem, Francijas iestādes norāda, ka apdrošināšanas sabiedrību līgumu portfeļu saturs ir homogēns tādā nozīmē, ka solidāro un atbildīgo līgumu attiecība pret citu veidu veselības apdrošināšanas līgumiem šobrīd būtu vienāda visās trijās apdrošināšanas sabiedrību kategorijās, kas pārstāvētas šajā tirgū (uzņēmumi, uz kuriem attiecas Apdrošināšanas kodekss, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, uz kurām attiecas Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, uz kurām attiecas Sociālā nodrošinājuma kodekss). |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par labu solidāriem un atbildīgiem līgumiem, Francijas iestādes norāda, ka apdrošināšanas sabiedrību līgumu portfeļu saturs ir homogēns tādā nozīmē, ka solidāro un atbildīgo līgumu attiecība pret citu veidu veselības apdrošināšanas līgumiem šobrīd būtu vienāda visās trijās apdrošināšanas sabiedrību kategorijās, kas pārstāvētas šajā tirgū (uzņēmumi, uz kuriem attiecas Apdrošināšanas kodekss, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, uz kurām attiecas Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, uz kurām attiecas Sociālā nodrošinājuma kodekss).

| (82) | Attiecībā uz ieviesto izlīdzināšanas rezervi, Francija uzsver, ka iespēja noslēgt norīkojuma līgumus kādas profesionālās nozares ietvaros ir pieejama visiem apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem – gan franču, gan ārzemju –, kas darbojas papildu sociālā nodrošinājuma tirgū. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz ieviesto izlīdzināšanas rezervi, Francija uzsver, ka iespēja noslēgt norīkojuma līgumus kādas profesionālās nozares ietvaros ir pieejama visiem apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem – gan franču, gan ārzemju –, kas darbojas papildu sociālā nodrošinājuma tirgū.

| (83) | Visbeidzot Francija piebilst, ka kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības negūst labumu no monopola stāvokļa, līdz ar to nepastāv priekšrocības, kas rada diskrimināciju. Fakts, ka tirgus atvēršana konkurencei notiek lēni un pakāpeniski, ir skaidrojams ar vēsturiskiem apstākļiem, bet tas nav pamats šaubām par pastāvošo konkurenci starp kopīgi pārvaldītajām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām. Tas, ka kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības ir ilgāk specializējušās šajā jomā, nav pietiekošs iemesls, lai rastos kāda diskriminācija. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot Francija piebilst, ka kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības negūst labumu no monopola stāvokļa, līdz ar to nepastāv priekšrocības, kas rada diskrimināciju. Fakts, ka tirgus atvēršana konkurencei notiek lēni un pakāpeniski, ir skaidrojams ar vēsturiskiem apstākļiem, bet tas nav pamats šaubām par pastāvošo konkurenci starp kopīgi pārvaldītajām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām. Tas, ka kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības ir ilgāk specializējušās šajā jomā, nav pietiekošs iemesls, lai rastos kāda diskriminācija.

VII.   PAPILDU INFORMĀCIJA, KO FRANCIJA IESNIEDZA PĒC PROCEDŪRAS APTURĒŠANAS

| (84) | Izmeklēšanas procedūras laikā Komisijas dienesti Francijai piedāvāja dažus risinājumus, lai atbalsta shēmas padarītu saderīgas ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(84)

Izmeklēšanas procedūras laikā Komisijas dienesti Francijai piedāvāja dažus risinājumus, lai atbalsta shēmas padarītu saderīgas ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta nozīmē.

| (85) | Attiecībā uz pirmo pasākumu (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa un teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa sakarā ar solidāru un atbildīgu līgumu pārvaldību) tika piedāvāti šādi risinājumi:






  — | nolūkā ievērot otro kritēriju (pilnīga priekšrocību nodošana) Francijai kā paraugs tika ieteikta dotāciju sistēma Francijas ierēdņu papildu veselības apdrošināšanai (N 911/06), ko Komisija jau iepriekš ir apstiprinājusi, nodokļa atlaides sistēma par labu individuālajiem patērētājiem vai jebkura cita sistēma, kas ļautu nodrošināt efektīvu atbalsta piešķiršanu; |
| --- | --- | --- |

(85)

Attiecībā uz pirmo pasākumu (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa un teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa sakarā ar solidāru un atbildīgu līgumu pārvaldību) tika piedāvāti šādi risinājumi:

—

nolūkā ievērot otro kritēriju (pilnīga priekšrocību nodošana) Francijai kā paraugs tika ieteikta dotāciju sistēma Francijas ierēdņu papildu veselības apdrošināšanai (N 911/06), ko Komisija jau iepriekš ir apstiprinājusi, nodokļa atlaides sistēma par labu individuālajiem patērētājiem vai jebkura cita sistēma, kas ļautu nodrošināt efektīvu atbalsta piešķiršanu;

| — | Francijas iestādes tika aicinātas pārskatīt sliekšņu mehānismu, lai netiktu pieļauta nekāda diskriminācija. |
| --- | --- |

—

Francijas iestādes tika aicinātas pārskatīt sliekšņu mehānismu, lai netiktu pieļauta nekāda diskriminācija.

| (86) | Tomēr ar 2010. gada 27. maija vēstuli Francija norādīja, ka tā ir nolēmusi neizdarīt izmaiņas paziņotajā atbalsta shēmā un apstiprināja savu analīzi attiecībā uz paziņoto atbalsta shēmu saderību ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(86)

Tomēr ar 2010. gada 27. maija vēstuli Francija norādīja, ka tā ir nolēmusi neizdarīt izmaiņas paziņotajā atbalsta shēmā un apstiprināja savu analīzi attiecībā uz paziņoto atbalsta shēmu saderību ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (87) | Šajā pašā vēstulē Francija arī piebilda, ka papildu veselības apdrošināšanas līgumi ir produkts, ar kuru var piesaistīt apdrošinātās personas, un tas paver iespēju tām vēlāk piedāvāt vēl ienesīgākus produktus dzīvības apdrošināšanas līgumu ietvaros. Klienta uzticības iegūšana ir pamudinājums tirgus dalībniekiem īstenot izdevīgu tarifu politiku. Ņemot vērā šos apstākļus, tiešās sekas fiskālo priekšrocību piešķiršanai apdrošināšanas sabiedrībai, kas tās tālāk nodod patērētājam iemaksu veidā, būs tarifu pielāgošana no konkurentu puses, tādējādi nodrošinot priekšrocību nodošanu visām apdrošinātajām personām. |
| --- | --- |

(87)

Šajā pašā vēstulē Francija arī piebilda, ka papildu veselības apdrošināšanas līgumi ir produkts, ar kuru var piesaistīt apdrošinātās personas, un tas paver iespēju tām vēlāk piedāvāt vēl ienesīgākus produktus dzīvības apdrošināšanas līgumu ietvaros. Klienta uzticības iegūšana ir pamudinājums tirgus dalībniekiem īstenot izdevīgu tarifu politiku. Ņemot vērā šos apstākļus, tiešās sekas fiskālo priekšrocību piešķiršanai apdrošināšanas sabiedrībai, kas tās tālāk nodod patērētājam iemaksu veidā, būs tarifu pielāgošana no konkurentu puses, tādējādi nodrošinot priekšrocību nodošanu visām apdrošinātajām personām.

| (88) | Attiecībā uz otro pasākumu (papildu nodokļu atvieglojumi izlīdzināšanas rezervei) Komisijas dienesti Francijai piedāvāja šādus risinājumus:






  — | nolūkā ievērot otro kritēriju (pilnīga priekšrocību nodošana) Francijai kā paraugs tika ieteikta dotāciju sistēma Francijas ierēdņu papildu veselības apdrošināšanai (N 911/06), ko Komisija jau iepriekš ir apstiprinājusi, nodokļa atlaides sistēma par labu individuālajiem patērētājiem vai jebkura cita sistēma, kas ļautu nodrošināt efektīvu atbalsta piešķiršanu, |
| --- | --- | --- |

(88)

Attiecībā uz otro pasākumu (papildu nodokļu atvieglojumi izlīdzināšanas rezervei) Komisijas dienesti Francijai piedāvāja šādus risinājumus:

—

nolūkā ievērot otro kritēriju (pilnīga priekšrocību nodošana) Francijai kā paraugs tika ieteikta dotāciju sistēma Francijas ierēdņu papildu veselības apdrošināšanai (N 911/06), ko Komisija jau iepriekš ir apstiprinājusi, nodokļa atlaides sistēma par labu individuālajiem patērētājiem vai jebkura cita sistēma, kas ļautu nodrošināt efektīvu atbalsta piešķiršanu,

| — | Francijas iestādes tika aicinātas ieviest obligātu un pārredzamu piedāvājumu konkursa mehānismu attiecībā uz norīkojuma līgumu piešķiršanu, lai netiktu pieļauta nekāda diskriminācija. |
| --- | --- |

—

Francijas iestādes tika aicinātas ieviest obligātu un pārredzamu piedāvājumu konkursa mehānismu attiecībā uz norīkojuma līgumu piešķiršanu, lai netiktu pieļauta nekāda diskriminācija.

| (89) | Tāpat kā attiecībā uz pirmo pasākumu, Francija tomēr nolēma neizdarīt izmaiņas paziņotajā atbalsta shēmā kolektīva sociālā nodrošinājuma attīstīšanai. |
| --- | --- |

(89)

Tāpat kā attiecībā uz pirmo pasākumu, Francija tomēr nolēma neizdarīt izmaiņas paziņotajā atbalsta shēmā kolektīva sociālā nodrošinājuma attīstīšanai.

| (90) | Francija 2010. gada 27. maija vēstulē vēlreiz norādīja uz īpaši ierobežojošiem apstākļiem sakarā ar norīkojuma līgumu noslēgšanu, kas pamato īpaši piesardzīgas uzkrājumu shēmas nepieciešamību. Tādējādi izlīdzināšanas rezervi varētu uzskatīt par valsts atbalstu tikai ļoti šaurā nozīmē, un ir jāizskata tās saderība ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(90)

Francija 2010. gada 27. maija vēstulē vēlreiz norādīja uz īpaši ierobežojošiem apstākļiem sakarā ar norīkojuma līgumu noslēgšanu, kas pamato īpaši piesardzīgas uzkrājumu shēmas nepieciešamību. Tādējādi izlīdzināšanas rezervi varētu uzskatīt par valsts atbalstu tikai ļoti šaurā nozīmē, un ir jāizskata tās saderība ar iekšējo tirgu.

VIII.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

VIII.1.   Atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa un teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa sakarā ar solidāru un atbildīgu līgumu pārvaldību

| (91) | Atsaucoties uz Tiesas judikatūru lietā Albany
   (26), CTIP apstiprina, ka Kopienas tiesību aktos ietvertās konkurences normas neattiecas uz tām arodnodrošinājuma shēmām, kuru pamatā ir kopīga vienošanās, to rakstura un mērķa dēļ. |
| --- | --- |

(91)

Atsaucoties uz Tiesas judikatūru lietā Albany
   (26), CTIP apstiprina, ka Kopienas tiesību aktos ietvertās konkurences normas neattiecas uz tām arodnodrošinājuma shēmām, kuru pamatā ir kopīga vienošanās, to rakstura un mērķa dēļ.

| (92) | Komisija tomēr atzīmē, ka iepriekš minētajā judikatūrā paredzētais pasākums ir galvenokārt vērsts uz likumā paredzētu rūpniecības uzņēmumu obligātu dalību nozares pensiju fondā, kam ir piešķirtas ekskluzīvas tiesības. Saistībā ar šo ir jānorāda, ka pirmajā pasākumā minētā nodokļu atbrīvojuma piešķiršanas shēma attiecas gan uz individuāliem līgumiem, gan uz kolektīviem līgumiem, kuros dalība ir brīvprātīga. Turklāt sakarā ar kolektīvajiem līgumiem, kuros dalība ir brīvprātīga un uz kuriem attiecas pirmais pasākums, ir iespējams brīvi izvēlēties sociālos partnerus, ar kuriem noslēgt šādus kolektīvos nolīgumu, un uz tiem neattiecas juridiskais pienākums noslēgt šādus nolīgumus vai pienākums pievienoties nozares vai starpnozaru fondam, kā tas bija Albany lietas gadījumā. |
| --- | --- |

(92)

Komisija tomēr atzīmē, ka iepriekš minētajā judikatūrā paredzētais pasākums ir galvenokārt vērsts uz likumā paredzētu rūpniecības uzņēmumu obligātu dalību nozares pensiju fondā, kam ir piešķirtas ekskluzīvas tiesības. Saistībā ar šo ir jānorāda, ka pirmajā pasākumā minētā nodokļu atbrīvojuma piešķiršanas shēma attiecas gan uz individuāliem līgumiem, gan uz kolektīviem līgumiem, kuros dalība ir brīvprātīga. Turklāt sakarā ar kolektīvajiem līgumiem, kuros dalība ir brīvprātīga un uz kuriem attiecas pirmais pasākums, ir iespējams brīvi izvēlēties sociālos partnerus, ar kuriem noslēgt šādus kolektīvos nolīgumu, un uz tiem neattiecas juridiskais pienākums noslēgt šādus nolīgumus vai pienākums pievienoties nozares vai starpnozaru fondam, kā tas bija Albany lietas gadījumā.

| (93) | Tiesas spriedums apstiprina, ka uz shēmām, kas paredzētas risku apdrošināšanai, papildinot tādu ar likumu noteikto sociālā nodrošinājuma sistēmu, par kuru procedūras ietvaros paziņoja Francijas iestādes, attiecas konkurences noteikumi, un ka fondi, kas veido šādas shēmas, atbilst jēdzienam “uzņēmums” LESD 101. un turpmāko pantu nozīmē (27). |
| --- | --- |

(93)

Tiesas spriedums apstiprina, ka uz shēmām, kas paredzētas risku apdrošināšanai, papildinot tādu ar likumu noteikto sociālā nodrošinājuma sistēmu, par kuru procedūras ietvaros paziņoja Francijas iestādes, attiecas konkurences noteikumi, un ka fondi, kas veido šādas shēmas, atbilst jēdzienam “uzņēmums” LESD 101. un turpmāko pantu nozīmē (27).

| (94) | Tāpēc Komisija uzskata, ka uz apdrošināšanas shēmu, uz kuru attiecas pirmais pasākums, joprojām attiecas Līguma noteikumi par konkurenci un jo īpaši noteikumi par valsts atbalsta aizliegumu. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc Komisija uzskata, ka uz apdrošināšanas shēmu, uz kuru attiecas pirmais pasākums, joprojām attiecas Līguma noteikumi par konkurenci un jo īpaši noteikumi par valsts atbalsta aizliegumu.

| (95) | Francijas sociālā nodrošinājuma sistēma (obligātās veselības apdrošināšanas sistēma) sociāli apdrošināto personu veselības aprūpes izdevumus sedz tikai daļēji. Tāpēc papildu veselības apdrošināšanas polises apmaksā tos pakalpojumus, kurus nesedz obligātās veselības apdrošināšanas sistēma. |
| --- | --- |

(95)

Francijas sociālā nodrošinājuma sistēma (obligātās veselības apdrošināšanas sistēma) sociāli apdrošināto personu veselības aprūpes izdevumus sedz tikai daļēji. Tāpēc papildu veselības apdrošināšanas polises apmaksā tos pakalpojumus, kurus nesedz obligātās veselības apdrošināšanas sistēma.

| (96) | Papildu veselības apdrošināšanas tirgū ir pārstāvētas trīs veidu apdrošināšanas sabiedrības:






  — | savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienības, kuru darbību regulē Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss, |
| --- | --- | --- |

(96)

Papildu veselības apdrošināšanas tirgū ir pārstāvētas trīs veidu apdrošināšanas sabiedrības:

—

savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienības, kuru darbību regulē Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss,

| — | kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kuru darbību regulē Sociālā nodrošinājuma kodekss, |
| --- | --- |

—

kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kuru darbību regulē Sociālā nodrošinājuma kodekss,

| — | apdrošināšanas sabiedrības, kuru darbību regulē Apdrošināšanas kodekss. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības, kuru darbību regulē Apdrošināšanas kodekss.

| (97) | Saskaņā ar Francijas iestāžu 2007. gada 21. decembra vēstuli papildu veselības apdrošināšanas tirgū darbojas 263 apdrošināšanas uzņēmumi, kā arī 66 kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības un 1 201 savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība. Francijas iestādes arī norāda, ka 2006. gadā 20 lielākās apdrošināšanas sabiedrības kontrolēja tikai 35 % no tirgus un nevienai no tām tirgus daļa nepārsniedza 4 %, kā arī 65 % no tirgus veidoja apdrošināšanas sabiedrības, kas katra kontrolēja mazāk nekā 1 % no tirgus (28). |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar Francijas iestāžu 2007. gada 21. decembra vēstuli papildu veselības apdrošināšanas tirgū darbojas 263 apdrošināšanas uzņēmumi, kā arī 66 kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības un 1 201 savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība. Francijas iestādes arī norāda, ka 2006. gadā 20 lielākās apdrošināšanas sabiedrības kontrolēja tikai 35 % no tirgus un nevienai no tām tirgus daļa nepārsniedza 4 %, kā arī 65 % no tirgus veidoja apdrošināšanas sabiedrības, kas katra kontrolēja mazāk nekā 1 % no tirgus (28).

| (98) | Tomēr saskaņā ar 2009. gadā publicētajiem oficiālajiem datiem 2008. gada nogalē šajā tirgū darbojās ne vairāk kā 876 veselības apdrošināšanas sabiedrības un kopš 2001. gada to skaits pastāvīgi samazinās (48 % samazinājums 2008. gadā attiecībā pret 2001. gadu) (29). Tirgū bija 748 savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, 92 apdrošināšanas sabiedrības, un kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību skaits bija pieaudzis līdz 36. |
| --- | --- |

(98)

Tomēr saskaņā ar 2009. gadā publicētajiem oficiālajiem datiem 2008. gada nogalē šajā tirgū darbojās ne vairāk kā 876 veselības apdrošināšanas sabiedrības un kopš 2001. gada to skaits pastāvīgi samazinās (48 % samazinājums 2008. gadā attiecībā pret 2001. gadu) (29). Tirgū bija 748 savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, 92 apdrošināšanas sabiedrības, un kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību skaits bija pieaudzis līdz 36.

| (99) | Saskaņā ar Francijas Konkurences pārvaldes nesen veiktu pētījumu vislielākās papildu veselības apdrošināšanas tirgus daļas kontrolē savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība Mutuelle Générale de l’Education Nationale (MGEN) (7,7 % no tirgus), savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība Groupama
   (30) (6,7 % no tirgus) un apdrošināšanas sabiedrība Swiss Life (4 % no tirgus) (31). |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar Francijas Konkurences pārvaldes nesen veiktu pētījumu vislielākās papildu veselības apdrošināšanas tirgus daļas kontrolē savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība Mutuelle Générale de l’Education Nationale (MGEN) (7,7 % no tirgus), savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība Groupama
   (30) (6,7 % no tirgus) un apdrošināšanas sabiedrība Swiss Life (4 % no tirgus) (31).

| (100) | Savukārt kolektīvās papildu veselības apdrošināšanas tirgū vislielākās tirgus daļas kontrolē apdrošināšanas sabiedrība Axa (17,51 % no tirgus), kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību grupa Malakoff-Médéric (8,7 % no tirgus) un apvienība AG2R-La Mondiale-Prémalliance
   (32) (6,9 % no tirgus) (33). |
| --- | --- |

(100)

Savukārt kolektīvās papildu veselības apdrošināšanas tirgū vislielākās tirgus daļas kontrolē apdrošināšanas sabiedrība Axa (17,51 % no tirgus), kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību grupa Malakoff-Médéric (8,7 % no tirgus) un apvienība AG2R-La Mondiale-Prémalliance
   (32) (6,9 % no tirgus) (33).

| (101) | Lai gan Francijas iestādēm tika nosūtīti attiecīgi pieprasījumi, Komisijas rīcībā nav precīzākas informācijas par papildu veselības apdrošināšanas tirgus struktūru, piemēram, attiecībā uz savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību, savstarpējo apdrošināšanas kooperatīvo biedrību, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienību un kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību apvienošanos. Turklāt, lai gan Komisija bija nosūtījusi attiecīgus pieprasījumus, Francijas iestādes nav varējušas nosūtīt statistikas datus par solidāriem un atbildīgiem līgumiem (gan vispārīgu statistiku, gan statistiku par katru apdrošināšanas sabiedrības kategoriju tirgū). Statistikas dati, kas minēti tabulā 102. un 103. apsvērumā, attiecas uz papildu veselības apdrošināšanas tirgu kopumā, kur dati aptver arī līgumus, kas neatbilst nosacījumiem par atbalsta saņemšanu paziņotā pasākuma ietvaros. Arī Francijas Revīzijas palātas 2008. gadā publicētajā ziņojumā (34) ir norādīts uz ievērojamu statistikas datu trūkumu par papildu veselības apdrošināšanu attiecībā uz apdrošināto personu skaitu, tā sadalījumu starp dažādajām apdrošināšanas sabiedrību kategorijām, līgumu veidiem (individuāli līgumi, kolektīvie līgumi, kuros dalība ir brīvprātīga, un kolektīvie līgumi, kuros dalība ir obligāta), kā arī dati par atlīdzināto izdevumu apmēru mājsaimniecību un ienākumu kategorijās. Saskaņā ar Francijas Konkurences pārvaldes veiktajiem pētījumiem, šim tirgum attiecībā uz individuālajiem līgumiem ir raksturīga sadrumstalotība vai pat liela sadrumstalotība (35), tāpēc pirmais paziņotais pasākums jebkurā gadījumā attiektos tikai uz atsevišķu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(101)

Lai gan Francijas iestādēm tika nosūtīti attiecīgi pieprasījumi, Komisijas rīcībā nav precīzākas informācijas par papildu veselības apdrošināšanas tirgus struktūru, piemēram, attiecībā uz savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību, savstarpējo apdrošināšanas kooperatīvo biedrību, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienību un kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību apvienošanos. Turklāt, lai gan Komisija bija nosūtījusi attiecīgus pieprasījumus, Francijas iestādes nav varējušas nosūtīt statistikas datus par solidāriem un atbildīgiem līgumiem (gan vispārīgu statistiku, gan statistiku par katru apdrošināšanas sabiedrības kategoriju tirgū). Statistikas dati, kas minēti tabulā 102. un 103. apsvērumā, attiecas uz papildu veselības apdrošināšanas tirgu kopumā, kur dati aptver arī līgumus, kas neatbilst nosacījumiem par atbalsta saņemšanu paziņotā pasākuma ietvaros. Arī Francijas Revīzijas palātas 2008. gadā publicētajā ziņojumā (34) ir norādīts uz ievērojamu statistikas datu trūkumu par papildu veselības apdrošināšanu attiecībā uz apdrošināto personu skaitu, tā sadalījumu starp dažādajām apdrošināšanas sabiedrību kategorijām, līgumu veidiem (individuāli līgumi, kolektīvie līgumi, kuros dalība ir brīvprātīga, un kolektīvie līgumi, kuros dalība ir obligāta), kā arī dati par atlīdzināto izdevumu apmēru mājsaimniecību un ienākumu kategorijās. Saskaņā ar Francijas Konkurences pārvaldes veiktajiem pētījumiem, šim tirgum attiecībā uz individuālajiem līgumiem ir raksturīga sadrumstalotība vai pat liela sadrumstalotība (35), tāpēc pirmais paziņotais pasākums jebkurā gadījumā attiektos tikai uz atsevišķu tirgus daļu.

| (102) | No 2001. līdz 2007. gadam šī nozare ir strauji attīstījusies, par ko liecina apsvēruma beigās pievienotās tabulas dati (36). Apdrošināšanas sabiedrību kopējais apgrozījums 2007. gadā sasniedza EUR 27,4 miljardus, kas ir par 55,8 % vairāk nekā 2001. gadā, ikgadējam pieauguma rādītājam sasniedzot 7,6 %. Apgrozījums 2008. gadā pārsniedza EUR 29 miljardus un pieauga par 6 % salīdzinājumā ar 2007. gadu (37).

  Apgrozījuma pieaugums papildu veselības apdrošināšanas nozarē 2001.–2007. gadā










  (EUR miljardos) |
| --- | --- |
| | Savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības | Kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības | Apdrošināšanas sabiedrības | Kopā |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001.–2007. | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

No 2001. līdz 2007. gadam šī nozare ir strauji attīstījusies, par ko liecina apsvēruma beigās pievienotās tabulas dati (36). Apdrošināšanas sabiedrību kopējais apgrozījums 2007. gadā sasniedza EUR 27,4 miljardus, kas ir par 55,8 % vairāk nekā 2001. gadā, ikgadējam pieauguma rādītājam sasniedzot 7,6 %. Apgrozījums 2008. gadā pārsniedza EUR 29 miljardus un pieauga par 6 % salīdzinājumā ar 2007. gadu (37).

Apgrozījuma pieaugums papildu veselības apdrošināšanas nozarē 2001.–2007. gadā

(EUR miljardos)

Savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības

Kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības

Apdrošināšanas sabiedrības

Kopā

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001.–2007.

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegtajiem datiem sadalījums starp individuālajiem un kolektīvajiem līgumiem ir šāds (2004. gada dati). | Kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības | Savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības | Apdrošināšanas sabiedrības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolektīvie līgumi | 38 % | 33 % | 29 % |
| Individuālie līgumi | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kolektīvie un individuālie līgumi | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegtajiem datiem sadalījums starp individuālajiem un kolektīvajiem līgumiem ir šāds (2004. gada dati).

Kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības

Savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības

Apdrošināšanas sabiedrības

Kolektīvie līgumi

38 %

33 %

29 %

Individuālie līgumi

6 %

67 %

27 %

Kolektīvie un individuālie līgumi

18 %

54 %

28 %

| (104) | Lai gan savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienību noslēgtie līgumi pārsvarā ir individuālie līgumi, kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības visbiežāk noslēdz kolektīva rakstura līgumus (līgumus ar uzņēmumiem vai nozares līgumus). Savukārt apdrošināšanas sabiedrību portfeļos līgumu sadalījums ir līdzsvarotāks. |
| --- | --- |

(104)

Lai gan savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienību noslēgtie līgumi pārsvarā ir individuālie līgumi, kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības visbiežāk noslēdz kolektīva rakstura līgumus (līgumus ar uzņēmumiem vai nozares līgumus). Savukārt apdrošināšanas sabiedrību portfeļos līgumu sadalījums ir līdzsvarotāks.

| (105) | Turklāt apdrošināto iedzīvotāju skaits ir pieaudzis no 84 % līdz 92,8 % laika posmā no 1996. līdz 2006. gadam. Savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības nodrošina apdrošināšanu no 32 līdz 38 miljoniem iedzīvotāju, apdrošināšanas sabiedrības – 13 miljoniem, un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības – 11 miljoniem, kuriem vēl jāpieskaita 4 miljoni, ko veido universālās veselības apdrošināšanas (CMU-C) fonda ietvaros piešķirtās papildu universālās veselības apdrošināšanas polises maznodrošinātajiem iedzīvotājiem. Tas nozīmē, ka šobrīd 7 % līdz 8 % Francijas iedzīvotāju nav papildu veselības apdrošināšanas (38). |
| --- | --- |

(105)

Turklāt apdrošināto iedzīvotāju skaits ir pieaudzis no 84 % līdz 92,8 % laika posmā no 1996. līdz 2006. gadam. Savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības nodrošina apdrošināšanu no 32 līdz 38 miljoniem iedzīvotāju, apdrošināšanas sabiedrības – 13 miljoniem, un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības – 11 miljoniem, kuriem vēl jāpieskaita 4 miljoni, ko veido universālās veselības apdrošināšanas (CMU-C) fonda ietvaros piešķirtās papildu universālās veselības apdrošināšanas polises maznodrošinātajiem iedzīvotājiem. Tas nozīmē, ka šobrīd 7 % līdz 8 % Francijas iedzīvotāju nav papildu veselības apdrošināšanas (38).

| (106) | LESD 107. pantā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(106)

LESD 107. pantā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (107) | Lai pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem visiem turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem: 1) attiecīgais pasākums piešķir priekšrocības, 2) priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem, 3) šīs priekšrocības ir selektīvas, 4) attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(107)

Lai pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem visiem turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem: 1) attiecīgais pasākums piešķir priekšrocības, 2) priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem, 3) šīs priekšrocības ir selektīvas, 4) attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (108) | Nav šaubu par to, ka atbrīvojums vai atlaides piešķiršana attiecībā uz uzņēmuma ienākuma nodokli un teritoriālo saimnieciskās darbības nodokli ar mērķi atcelt vai samazināt maksu, kas attiecīgajiem uzņēmumiem parasti būtu jāmaksā, sniedz priekšrocību atbalsta saņēmējam (39). Tātad šajā ziņā šie nodokļu atbrīvojumi vai atlaides sniedz ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(108)

Nav šaubu par to, ka atbrīvojums vai atlaides piešķiršana attiecībā uz uzņēmuma ienākuma nodokli un teritoriālo saimnieciskās darbības nodokli ar mērķi atcelt vai samazināt maksu, kas attiecīgajiem uzņēmumiem parasti būtu jāmaksā, sniedz priekšrocību atbalsta saņēmējam (39). Tātad šajā ziņā šie nodokļu atbrīvojumi vai atlaides sniedz ekonomiskas priekšrocības.

| (109) | Attiecībā uz CTIP piezīmēm par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu Komisija atzīmē, ka Altmark lietā norādītie nosacījumi (40) (nekvalificēt kā atbalstu atsevišķos gadījumos, kad tiek sniegts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums) šajā gadījumā nav izpildīti (sk. trešo nosacījumu 144. punktā Altmark lietā par kompensācijas pārmaksas neesamību). Tādējādi ir konstatējama ekonomiskas priekšrocības esamība. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz CTIP piezīmēm par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu Komisija atzīmē, ka Altmark lietā norādītie nosacījumi (40) (nekvalificēt kā atbalstu atsevišķos gadījumos, kad tiek sniegts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums) šajā gadījumā nav izpildīti (sk. trešo nosacījumu 144. punktā Altmark lietā par kompensācijas pārmaksas neesamību). Tādējādi ir konstatējama ekonomiskas priekšrocības esamība.

| (110) | Šīs priekšrocības piešķir Francijas valsts, līdz ar to atturoties no nodokļu ienākumu gūšanas. Tātad šīs priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(110)

Šīs priekšrocības piešķir Francijas valsts, līdz ar to atturoties no nodokļu ienākumu gūšanas. Tātad šīs priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem.

| (111) | Pasākums ir uzskatāms arī par selektīvu. No vienas puses, selektivitāti rada pasākuma ierobežotais raksturs attiecībā uz kādu ekonomikas nozari, konkrēti, apdrošināšanas nozari, un, no otras puses, ierobežojums attiecībā uz noteikta veida līgumiem (apakšnozari). Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka uzņēmuma ienākuma nodoklis ir nodoklis, kuru piemēro visiem uzņēmumiem neatkarīgi no nozares, kurā tie darbojas. Nodokļa atbrīvojuma piešķiršana tikai apdrošināšanas nozarei veido atkāpi no vispārējā uzņēmuma ienākuma nodokļa, tādējādi īpašā veidā atbalstot noteiktus uzņēmumus. Tas pats attiecas arī uz atbrīvojumu no teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa. Turklāt minētais atbrīvojums apdrošināšanas nozares ietvaros atbalsta noteiktu veselības apdrošināšanas līgumu noslēgšanu, šajā gadījumā solidāru un atbildīgu veselības apdrošināšanas līgumu noslēgšanu. Tātad pasākums atbalsta apdrošināšanas sabiedrības, kas piedāvā “solidārus” līgumus, radot nelabvēlīgākus apstākļus apdrošināšanas sabiedrībām, kas piedāvā “klasiskus” līgumus. |
| --- | --- |

(111)

Pasākums ir uzskatāms arī par selektīvu. No vienas puses, selektivitāti rada pasākuma ierobežotais raksturs attiecībā uz kādu ekonomikas nozari, konkrēti, apdrošināšanas nozari, un, no otras puses, ierobežojums attiecībā uz noteikta veida līgumiem (apakšnozari). Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka uzņēmuma ienākuma nodoklis ir nodoklis, kuru piemēro visiem uzņēmumiem neatkarīgi no nozares, kurā tie darbojas. Nodokļa atbrīvojuma piešķiršana tikai apdrošināšanas nozarei veido atkāpi no vispārējā uzņēmuma ienākuma nodokļa, tādējādi īpašā veidā atbalstot noteiktus uzņēmumus. Tas pats attiecas arī uz atbrīvojumu no teritoriālā saimnieciskās darbības nodokļa. Turklāt minētais atbrīvojums apdrošināšanas nozares ietvaros atbalsta noteiktu veselības apdrošināšanas līgumu noslēgšanu, šajā gadījumā solidāru un atbildīgu veselības apdrošināšanas līgumu noslēgšanu. Tātad pasākums atbalsta apdrošināšanas sabiedrības, kas piedāvā “solidārus” līgumus, radot nelabvēlīgākus apstākļus apdrošināšanas sabiedrībām, kas piedāvā “klasiskus” līgumus.

| (112) | Visbeidzot, papildus tam, ka apdrošināšanas nozare ir daļa no Eiropas Savienības tirgus, ir jāatgādina, ka gadījumā, ja dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, tad iekšējās darbības apjoms var tikt saglabāts vai palielināts, līdz ar to samazinot citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū (41). |
| --- | --- |

(112)

Visbeidzot, papildus tam, ka apdrošināšanas nozare ir daļa no Eiropas Savienības tirgus, ir jāatgādina, ka gadījumā, ja dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, tad iekšējās darbības apjoms var tikt saglabāts vai palielināts, līdz ar to samazinot citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū (41).

| (113) | Tādējādi attiecīgo uzņēmumu pozīcijas Eiropas Savienības tirgū tiks pastiprinātas. Šis pasākums tātad var radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi attiecīgo uzņēmumu pozīcijas Eiropas Savienības tirgū tiks pastiprinātas. Šis pasākums tātad var radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību Eiropas Savienībā.

| (114) | Līdz ar to jāsecina, ka pirmais pasākums tiešām ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Francija šo atzinumu neapstrīd. |
| --- | --- |

(114)

Līdz ar to jāsecina, ka pirmais pasākums tiešām ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Francija šo atzinumu neapstrīd.

| (115) | Tā kā paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, ir nepieciešams veikt analīzi par tā saderību ar iekšējo tirgu. Francijas iestādes uzskata, ka konkrētais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(115)

Tā kā paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, ir nepieciešams veikt analīzi par tā saderību ar iekšējo tirgu. Francijas iestādes uzskata, ka konkrētais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (116) | LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkts skan šādi: “Ar iekšējo tirgu ir saderīgs: a) sociāls atbalsts, ko piešķir individuāliem patērētājiem ar noteikumu, ka to piešķir bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi.” |
| --- | --- |

(116)

LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkts skan šādi: “Ar iekšējo tirgu ir saderīgs: a) sociāls atbalsts, ko piešķir individuāliem patērētājiem ar noteikumu, ka to piešķir bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi.”

| (117) | Valsts atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja ir izpildīti visi turpmāk izklāstītie nosacījumi:






  1) | atbalstam ir sociāls raksturs; |
| --- | --- | --- |

(117)

Valsts atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja ir izpildīti visi turpmāk izklāstītie nosacījumi:

1)

atbalstam ir sociāls raksturs;

| 2) | tas ir piešķirts individuāliem patērētājiem; |
| --- | --- |

2)

tas ir piešķirts individuāliem patērētājiem;

| 3) | tas ir piešķirts bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi. |
| --- | --- |

3)

tas ir piešķirts bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi.

| (118) | Vispirms jāprecizē, ka LESD 107. panta 2. punkts ir atkāpe no valsts atbalsta aizlieguma principa, kas noteikts LESD 107. panta 1. punktā, tāpēc šis punkts jāinterpretē šauri (42). |
| --- | --- |

(118)

Vispirms jāprecizē, ka LESD 107. panta 2. punkts ir atkāpe no valsts atbalsta aizlieguma principa, kas noteikts LESD 107. panta 1. punktā, tāpēc šis punkts jāinterpretē šauri (42).

| (119) | Attiecībā uz LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanu tomēr jānorāda, ka Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē ir bijuši gadījumi, kad Komisija nav iebildusi pret atbalsta piešķiršanu starpniekam, kas to nodod individuālajiem patērētājiem (43). Tomēr šādā gadījumā ir jānodrošina, ka īstenotais mehānisms garantē pilnīgu priekšrocību nodošanu gala patērētājam. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanu tomēr jānorāda, ka Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē ir bijuši gadījumi, kad Komisija nav iebildusi pret atbalsta piešķiršanu starpniekam, kas to nodod individuālajiem patērētājiem (43). Tomēr šādā gadījumā ir jānodrošina, ka īstenotais mehānisms garantē pilnīgu priekšrocību nodošanu gala patērētājam.

| (120) | Komisija uzskata, ka pasākuma sociālais raksturs (pirmais kritērijs) ir ievērots, jo pasākuma mērķis ir uzlabot papildu veselības apdrošināšanas pieejamību personām, kuras vecuma, veselības stāvokļa vai finansiālo iespēju dēļ to nav varējušas saņemt. CGI 207. pantā ir noteikti sociālie kritēriji, kas apdrošināšanas sabiedrībām jāievēro, lai saņemtu pasākumā paredzētās priekšrocības (44). Ar šiem kritērijiem ir noteikta minimālā attiecība, kāda apdrošināšanas sabiedrībām jānodrošina attiecībā uz neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, personām ar zemiem ienākumiem vai gados veciem cilvēkiem, savos līgumu portfeļos. Francijas iestāžu iesniegtais dekrēta provizoriskais projekts, kurā precizēti daži tarifu piemērošanas nosacījumi saistībā ar apdrošināto personu sociālajiem apstākļiem (45), apliecina pasākuma sociālo raksturu, kas paredz priekšrocību piešķiršanu neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

(120)

Komisija uzskata, ka pasākuma sociālais raksturs (pirmais kritērijs) ir ievērots, jo pasākuma mērķis ir uzlabot papildu veselības apdrošināšanas pieejamību personām, kuras vecuma, veselības stāvokļa vai finansiālo iespēju dēļ to nav varējušas saņemt. CGI 207. pantā ir noteikti sociālie kritēriji, kas apdrošināšanas sabiedrībām jāievēro, lai saņemtu pasākumā paredzētās priekšrocības (44). Ar šiem kritērijiem ir noteikta minimālā attiecība, kāda apdrošināšanas sabiedrībām jānodrošina attiecībā uz neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, personām ar zemiem ienākumiem vai gados veciem cilvēkiem, savos līgumu portfeļos. Francijas iestāžu iesniegtais dekrēta provizoriskais projekts, kurā precizēti daži tarifu piemērošanas nosacījumi saistībā ar apdrošināto personu sociālajiem apstākļiem (45), apliecina pasākuma sociālo raksturu, kas paredz priekšrocību piešķiršanu neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām.

| (121) | Tomēr Komisijas veiktais pasākuma izvērtējums neļauj uzskatīt, ka atbalsts ir tieši paredzēts individuāliem patērētājiem (otrais kritērijs). |
| --- | --- |

(121)

Tomēr Komisijas veiktais pasākuma izvērtējums neļauj uzskatīt, ka atbalsts ir tieši paredzēts individuāliem patērētājiem (otrais kritērijs).

| (122) | Francijas iestādes apgalvo, ka uzņēmumiem piešķirto atbalstu netiešā veidā saņems individuālie patērētāji. Spēcīgā konkurence papildu veselības apdrošināšanas tirgū nodrošinātu, ka atbalsts, ko saņēmuši uzņēmumi, tiktu nodots patērētājiem (tas tiktu panākts, nosakot prēmiju summu patērētājiem). |
| --- | --- |

(122)

Francijas iestādes apgalvo, ka uzņēmumiem piešķirto atbalstu netiešā veidā saņems individuālie patērētāji. Spēcīgā konkurence papildu veselības apdrošināšanas tirgū nodrošinātu, ka atbalsts, ko saņēmuši uzņēmumi, tiktu nodots patērētājiem (tas tiktu panākts, nosakot prēmiju summu patērētājiem).

| (123) | Šajā sakarā jāatzīmē, ka Francijas piemērotais nodokļa atbrīvojums solidāriem un atbildīgiem veselības apdrošināšanas līgumiem tika atzīts par atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē (46). Minētajā gadījumā nebija šaubu par to, ka atbrīvojums no nodokļa sniedz priekšrocības galvenokārt individuālajiem patērētājiem, uz kuriem tiešā kārtā attiecās šī nodokļa apmērs. Tā kā nodokļa apjoms daļēji veidoja prēmiju summu, tad ar atbrīvojuma piešķiršanu solidāriem līgumiem prēmiju summa tika samazināta šī nodokļa apmērā. |
| --- | --- |

(123)

Šajā sakarā jāatzīmē, ka Francijas piemērotais nodokļa atbrīvojums solidāriem un atbildīgiem veselības apdrošināšanas līgumiem tika atzīts par atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē (46). Minētajā gadījumā nebija šaubu par to, ka atbrīvojums no nodokļa sniedz priekšrocības galvenokārt individuālajiem patērētājiem, uz kuriem tiešā kārtā attiecās šī nodokļa apmērs. Tā kā nodokļa apjoms daļēji veidoja prēmiju summu, tad ar atbrīvojuma piešķiršanu solidāriem līgumiem prēmiju summa tika samazināta šī nodokļa apmērā.

| (124) | Šajā gadījumā atbalsts tiek sniegts, nevis piešķirot atbrīvojumu no netiešā nodokļa, kas proporcionāli samazinātu prēmiju summu apdrošinātajām personām, bet gan piešķirot atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa, kurš tiek aprēķināts, pamatojoties uz apdrošināšanas sabiedrības iegūto pelņu no apdrošinātajām personām, kas noslēgušas solidāru un atbildīgu līgumu. |
| --- | --- |

(124)

Šajā gadījumā atbalsts tiek sniegts, nevis piešķirot atbrīvojumu no netiešā nodokļa, kas proporcionāli samazinātu prēmiju summu apdrošinātajām personām, bet gan piešķirot atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa, kurš tiek aprēķināts, pamatojoties uz apdrošināšanas sabiedrības iegūto pelņu no apdrošinātajām personām, kas noslēgušas solidāru un atbildīgu līgumu.

| (125) | Saņemtā atbalsta (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa) faktiskā nodošana gala patērētājam ir ļoti neskaidra. No vienas puses, Komisijas rīcībā nav tādas informācijas, kas ļautu pārliecināties, ka uzņēmuma ienākuma nodoklis (un atbrīvojums no šāda nodokļa) attiecīgajā tirgū var sniegt tiešas priekšrocības individuālajiem patērētājiem. No otras puses, nesenā Francijas Revīzijas palātas ziņojumā tika norādīts uz ievērojamu peļņas normas pieaugumu veselības apdrošināšanas nozarē (no 12 % līdz 23 % laika posmā no 2003. līdz 2007. gadam) (47). Tādējādi, ņemot vērā ievērojamo peļņas normas pieaugumu, ir grūti izdarīt secinājumus par tāda tirgus mehānisma esamību, kas varētu nodrošināt, ka labumu no piešķirtā atbalsta (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa) pilnībā gūs gala patērētāji. |
| --- | --- |

(125)

Saņemtā atbalsta (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa) faktiskā nodošana gala patērētājam ir ļoti neskaidra. No vienas puses, Komisijas rīcībā nav tādas informācijas, kas ļautu pārliecināties, ka uzņēmuma ienākuma nodoklis (un atbrīvojums no šāda nodokļa) attiecīgajā tirgū var sniegt tiešas priekšrocības individuālajiem patērētājiem. No otras puses, nesenā Francijas Revīzijas palātas ziņojumā tika norādīts uz ievērojamu peļņas normas pieaugumu veselības apdrošināšanas nozarē (no 12 % līdz 23 % laika posmā no 2003. līdz 2007. gadam) (47). Tādējādi, ņemot vērā ievērojamo peļņas normas pieaugumu, ir grūti izdarīt secinājumus par tāda tirgus mehānisma esamību, kas varētu nodrošināt, ka labumu no piešķirtā atbalsta (atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa) pilnībā gūs gala patērētāji.

| (126) | CTIP papildus norāda, ka, lai izpildītu saistības maksātspējas jomā, daļa no peļņas jāizmanto rezervju izveidošanai, tāpēc būtu pieļaujams, ka vismaz daļa no piešķirtajām priekšrocībām tiktu izmantota, lai pilnībā vai daļēji segtu maksātspējas prasību, kas ar katru gadu pieaug. Šis arguments norāda uz to, ka pasākums drīzāk sekmēs apdrošināšanas sabiedrību peļņas pieaugumu nekā attiecīgo risku apdrošināšanas cenu samazinājumu patērētāju labā. |
| --- | --- |

(126)

CTIP papildus norāda, ka, lai izpildītu saistības maksātspējas jomā, daļa no peļņas jāizmanto rezervju izveidošanai, tāpēc būtu pieļaujams, ka vismaz daļa no piešķirtajām priekšrocībām tiktu izmantota, lai pilnībā vai daļēji segtu maksātspējas prasību, kas ar katru gadu pieaug. Šis arguments norāda uz to, ka pasākums drīzāk sekmēs apdrošināšanas sabiedrību peļņas pieaugumu nekā attiecīgo risku apdrošināšanas cenu samazinājumu patērētāju labā.

| (127) | Visbeidzot, Komisijas vērtējumu nekādi nevar atspēkot Francijas arguments par to, ka papildu veselības apdrošināšanas līgumi ir produkts, kas piesaista apdrošinātos sabiedrībām, kurām tādējādi ir stimuls īstenot izdevīgu tarifu politiku. Jāatgādina, ka saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto saņemtais atbalsts pilnībā jānodod individuālajiem patērētājiem. Tātad ar vienkāršu stimulu daļu iegūtā atbalsta nodot atpakaļ gala patērētājiem nevar nodrošināt to, ka tiek izpildīta prasība par pilnīgu saņemtā atbalsta nodošanu patērētājiem. |
| --- | --- |

(127)

Visbeidzot, Komisijas vērtējumu nekādi nevar atspēkot Francijas arguments par to, ka papildu veselības apdrošināšanas līgumi ir produkts, kas piesaista apdrošinātos sabiedrībām, kurām tādējādi ir stimuls īstenot izdevīgu tarifu politiku. Jāatgādina, ka saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto saņemtais atbalsts pilnībā jānodod individuālajiem patērētājiem. Tātad ar vienkāršu stimulu daļu iegūtā atbalsta nodot atpakaļ gala patērētājiem nevar nodrošināt to, ka tiek izpildīta prasība par pilnīgu saņemtā atbalsta nodošanu patērētājiem.

| (128) | Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums nenodrošina pilnīgu priekšrocību nodošanu individuālajiem patērētājiem, kā tas ir prasīts LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums nenodrošina pilnīgu priekšrocību nodošanu individuālajiem patērētājiem, kā tas ir prasīts LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

| (129) | Komisijas izvērtējumā tika arī secināts, ka nav ievērots nosacījums par diskriminācijas neradīšanu attiecībā uz konkrēto produktu izcelsmi (trešais kritērijs). Lai pārliecinātos par šī nosacījuma ievērošanu, ir nepieciešams pārbaudīt, vai patērētāji saņem piešķirto atbalstu neatkarīgi no tā, kāds uzņēmējs piegādā produktu vai sniedz pakalpojumu atbilstoši dalībvalsts izvirzītajam sociālajam mērķim, un vai nepastāv kādi šķēršļi, kas varētu kavēt Eiropas Savienībā dibinātu apdrošināšanas sabiedrību iekļūšanu tirgū (48). Tomēr papildus nosacījumiem par līgumu veidiem, attiecībā uz kuriem varētu piešķirt atbalstu, uzņēmumiem, kas varētu saņemt atbalsta shēmas piešķirtās priekšrocības, ir jāievēro sliekšņi attiecībā uz solidāro un atbildīgo līgumu skaitu (120 000/150 000 līgumi) vai proporciju attiecību (85/93 %) veselības apdrošināšanas līgumu portfelī. |
| --- | --- |

(129)

Komisijas izvērtējumā tika arī secināts, ka nav ievērots nosacījums par diskriminācijas neradīšanu attiecībā uz konkrēto produktu izcelsmi (trešais kritērijs). Lai pārliecinātos par šī nosacījuma ievērošanu, ir nepieciešams pārbaudīt, vai patērētāji saņem piešķirto atbalstu neatkarīgi no tā, kāds uzņēmējs piegādā produktu vai sniedz pakalpojumu atbilstoši dalībvalsts izvirzītajam sociālajam mērķim, un vai nepastāv kādi šķēršļi, kas varētu kavēt Eiropas Savienībā dibinātu apdrošināšanas sabiedrību iekļūšanu tirgū (48). Tomēr papildus nosacījumiem par līgumu veidiem, attiecībā uz kuriem varētu piešķirt atbalstu, uzņēmumiem, kas varētu saņemt atbalsta shēmas piešķirtās priekšrocības, ir jāievēro sliekšņi attiecībā uz solidāro un atbildīgo līgumu skaitu (120 000/150 000 līgumi) vai proporciju attiecību (85/93 %) veselības apdrošināšanas līgumu portfelī.

| (130) | Francijas iestādes uzskata, ka šie sliekšņi mudina apdrošināšanas sabiedrības aktīvi slēgt šāda veida līgumus, sadalot savā līgumu portfelī “sliktos riskus”, kas saistīti ar apdrošināto personu vecumu vai materiālo stāvokli, kā arī tie ir nepieciešami, lai nodokļu priekšrocības netiktu piešķirtas to apdrošināšanas sabiedrību daļai, kuru darbība ir pārāk ierobežota, un lai tiktu sasniegti izvirzītie mērķi attiecībā uz solidaritāti un savstarpējo sadali. Vienīgais veids, kā sasniegt pasākuma sociālo mērķi, ir tāda mehānisma īstenošana, kas apdrošināšanas sabiedrībām liktu līgumu portfelī uzturēt noteiktu veselības apdrošināšanas līgumu skaitu vai ievērojamu solidāro un atbildīgo līgumu proporcionālo attiecību. Ja šāda sliekšņu mehānisma nebūtu, apdrošināto personu skaita pieaugumu šobrīd neapdrošināto iedzīvotāju grupā nebūtu iespējams nodrošināt un piešķirtais nodokļu atbrīvojums apdrošināšanas sabiedrībām būtu pārmērīgs atbalsts. Sliekšņa noteikšana procentos ļautu piešķirt pasākumā paredzēto atbalstu mazajām apdrošināšanas sabiedrībām, kas strādā gandrīz tikai ar šādiem līgumiem un kas neatbilstu kvantitatīvam slieksnim, kamēr absolūtos skaitļos izteiktie sliekšņi ļautu atbalstu saņemt apdrošināšanas sabiedrībām, kuras noslēgušas ievērojamu skaitu šāda veida līgumu (bet ne tikai šāda veida līgumus). |
| --- | --- |

(130)

Francijas iestādes uzskata, ka šie sliekšņi mudina apdrošināšanas sabiedrības aktīvi slēgt šāda veida līgumus, sadalot savā līgumu portfelī “sliktos riskus”, kas saistīti ar apdrošināto personu vecumu vai materiālo stāvokli, kā arī tie ir nepieciešami, lai nodokļu priekšrocības netiktu piešķirtas to apdrošināšanas sabiedrību daļai, kuru darbība ir pārāk ierobežota, un lai tiktu sasniegti izvirzītie mērķi attiecībā uz solidaritāti un savstarpējo sadali. Vienīgais veids, kā sasniegt pasākuma sociālo mērķi, ir tāda mehānisma īstenošana, kas apdrošināšanas sabiedrībām liktu līgumu portfelī uzturēt noteiktu veselības apdrošināšanas līgumu skaitu vai ievērojamu solidāro un atbildīgo līgumu proporcionālo attiecību. Ja šāda sliekšņu mehānisma nebūtu, apdrošināto personu skaita pieaugumu šobrīd neapdrošināto iedzīvotāju grupā nebūtu iespējams nodrošināt un piešķirtais nodokļu atbrīvojums apdrošināšanas sabiedrībām būtu pārmērīgs atbalsts. Sliekšņa noteikšana procentos ļautu piešķirt pasākumā paredzēto atbalstu mazajām apdrošināšanas sabiedrībām, kas strādā gandrīz tikai ar šādiem līgumiem un kas neatbilstu kvantitatīvam slieksnim, kamēr absolūtos skaitļos izteiktie sliekšņi ļautu atbalstu saņemt apdrošināšanas sabiedrībām, kuras noslēgušas ievērojamu skaitu šāda veida līgumu (bet ne tikai šāda veida līgumus).

| (131) | Vispirms Komisija norāda, ka Francijas iestādes nav varējušas iesniegt nekādu precīzu informāciju attiecībā uz esošo solidāro un atbildīgo līgumu sadalījumu starp dažādiem tirgus dalībniekiem, ne arī informāciju par šādu līgumu skaitu un proporciju apdrošināšanas sabiedrību līgumu portfeļos. Komisijas veiktajā analīzē tika secināts, ka savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvajām biedrībām un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienībām pienākums slēgt tikai solidārus līgumus ir noteikts ar likumu (49). Tomēr šķiet, ka praksē šis pienākums attiecas arī uz kopīgi pārvaldītām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām. Tātad jebkurā gadījumā savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības atbilstu procentos izteiktajam sliekšņa kritērijam, kamēr apdrošināšanas sabiedrības, kuras solidāro līgumu tirgū ir maz pārstāvētas un kuras vēlētos tajā ieguldīt, varētu saskarties ar grūtībām šī sliekšņa kritērija izpildē (gan proporcionālās attiecības, gan absolūtā skaita ziņā), līdz ar to būtu apgrūtināta nodokļu atbrīvojuma saņemšana. Jo īpaši šis gadījums attiecas uz apdrošināšanas sabiedrībām ar lielu līgumu portfeli, ko veido papildu veselības apdrošināšanas “klasiskie” līgumi, kuri neatbilst solidāriem līgumiem noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(131)

Vispirms Komisija norāda, ka Francijas iestādes nav varējušas iesniegt nekādu precīzu informāciju attiecībā uz esošo solidāro un atbildīgo līgumu sadalījumu starp dažādiem tirgus dalībniekiem, ne arī informāciju par šādu līgumu skaitu un proporciju apdrošināšanas sabiedrību līgumu portfeļos. Komisijas veiktajā analīzē tika secināts, ka savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvajām biedrībām un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienībām pienākums slēgt tikai solidārus līgumus ir noteikts ar likumu (49). Tomēr šķiet, ka praksē šis pienākums attiecas arī uz kopīgi pārvaldītām sociālā nodrošinājuma sabiedrībām. Tātad jebkurā gadījumā savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības atbilstu procentos izteiktajam sliekšņa kritērijam, kamēr apdrošināšanas sabiedrības, kuras solidāro līgumu tirgū ir maz pārstāvētas un kuras vēlētos tajā ieguldīt, varētu saskarties ar grūtībām šī sliekšņa kritērija izpildē (gan proporcionālās attiecības, gan absolūtā skaita ziņā), līdz ar to būtu apgrūtināta nodokļu atbrīvojuma saņemšana. Jo īpaši šis gadījums attiecas uz apdrošināšanas sabiedrībām ar lielu līgumu portfeli, ko veido papildu veselības apdrošināšanas “klasiskie” līgumi, kuri neatbilst solidāriem līgumiem noteiktajiem nosacījumiem.

| (132) | Šajā gadījumā sliekšņi nenodrošinātu līdzvērtīgu ieguldījumu neatkarīgi no apdrošinātājas sabiedrības statusa un tiem nebūtu pamudinoša efekta attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, kas jau atbilst sliekšņu kritērijiem (konkrētāk, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienības un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības). Pretēji tam, ko apgalvo Francija, šādu sliekšņu ieviešana neļautu novērst situāciju, ka piešķirtais atbalsts būtu liekā palīdzība. |
| --- | --- |

(132)

Šajā gadījumā sliekšņi nenodrošinātu līdzvērtīgu ieguldījumu neatkarīgi no apdrošinātājas sabiedrības statusa un tiem nebūtu pamudinoša efekta attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, kas jau atbilst sliekšņu kritērijiem (konkrētāk, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienības un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības). Pretēji tam, ko apgalvo Francija, šādu sliekšņu ieviešana neļautu novērst situāciju, ka piešķirtais atbalsts būtu liekā palīdzība.

| (133) | Komisija uzskata, ka šie sliekšņi radīs tikai diskrimināciju attiecībā uz konkrēto produktu izcelsmi. Tādējādi šķiet, ka ar šiem sliekšņiem no nodokļa atbrīvojuma saņemšanas varētu tikt izslēgts noteikts skaits apdrošināšanas sabiedrību, turklāt arī tajā gadījumā, ja tās piedāvātu solidārus un atbildīgus līgumus, ko Francijas iestādes vēlas atbalstīt. No otras puses, šo sliekšņu esamība varētu sniegt priekšrocības tirgū jau pārstāvētajām apdrošināšanas sabiedrībām un radīt šķērsli iekļūšanai šajā tirgū tiem dažiem dalībniekiem, kas nevarētu vai kas šaubītos par savu spēju izpildīt šos sliekšņu kritērijus. |
| --- | --- |

(133)

Komisija uzskata, ka šie sliekšņi radīs tikai diskrimināciju attiecībā uz konkrēto produktu izcelsmi. Tādējādi šķiet, ka ar šiem sliekšņiem no nodokļa atbrīvojuma saņemšanas varētu tikt izslēgts noteikts skaits apdrošināšanas sabiedrību, turklāt arī tajā gadījumā, ja tās piedāvātu solidārus un atbildīgus līgumus, ko Francijas iestādes vēlas atbalstīt. No otras puses, šo sliekšņu esamība varētu sniegt priekšrocības tirgū jau pārstāvētajām apdrošināšanas sabiedrībām un radīt šķērsli iekļūšanai šajā tirgū tiem dažiem dalībniekiem, kas nevarētu vai kas šaubītos par savu spēju izpildīt šos sliekšņu kritērijus.

| (134) | Visbeidzot, ir iespējams, ka atbalsta apmērs dažādām apdrošināšanas sabiedrībām atšķiras atkarībā no attiecīgo darījumu ietvaros iegūtās peļņas, kas nebūtu saskaņā ar prasību, kura nosaka, ka piešķirtais atbalsts patērētājiem jāsaņem neatkarīgi no tā, kurš uzņēmējs piegādā produktu vai sniedz pakalpojumu, kas iespējami atbilst dalībvalsts izvirzītajam sociālajam mērķim (50). |
| --- | --- |

(134)

Visbeidzot, ir iespējams, ka atbalsta apmērs dažādām apdrošināšanas sabiedrībām atšķiras atkarībā no attiecīgo darījumu ietvaros iegūtās peļņas, kas nebūtu saskaņā ar prasību, kura nosaka, ka piešķirtais atbalsts patērētājiem jāsaņem neatkarīgi no tā, kurš uzņēmējs piegādā produktu vai sniedz pakalpojumu, kas iespējami atbilst dalībvalsts izvirzītajam sociālajam mērķim (50).

| (135) | Līdz ar to jāsecina, ka Francijas paziņotā atbalsta shēma par solidāru un atbildīgu līgumu attīstīšanu nav saderīga ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(135)

Līdz ar to jāsecina, ka Francijas paziņotā atbalsta shēma par solidāru un atbildīgu līgumu attīstīšanu nav saderīga ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (136) | Tā kā attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu Francija skaidri nenorāda citus saderīguma noteikumus, ir jākonstatē, ka neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta kritērijiem neattiecas uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(136)

Tā kā attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu Francija skaidri nenorāda citus saderīguma noteikumus, ir jākonstatē, ka neviens no LESD 107. panta 2. un 3. punkta kritērijiem neattiecas uz šo gadījumu.

| (137) | Attiecībā uz LESD 107. panta 2. punkta noteikumiem, izņemot a) apakšpunktā minēto, jākonstatē, ka nav nekāda pamata, lai saderības kritēriji, kas noteikti b) un c) apakšpunktā, attiektos uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz LESD 107. panta 2. punkta noteikumiem, izņemot a) apakšpunktā minēto, jākonstatē, ka nav nekāda pamata, lai saderības kritēriji, kas noteikti b) un c) apakšpunktā, attiektos uz šo gadījumu.

| (138) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību un ja tas neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(138)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību un ja tas neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm.

| (139) | FNMF uzskata, ka atbalsts ir paredzēts solidāras un atbildīgas papildu veselības apdrošināšanas attīstīšanai ar nosacījumiem, kas neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm. Tomēr, lai gan Komisija bija nosūtījusi pieprasījumus, tā no Francijas iestādēm nav saņēmusi skaitlisku informāciju, kas ļautu pārliecināties par atbalsta atbilstību iepriekšējā apsvērumā minētajam saderības kritērijam, tāpat arī par pašreizējo fiskālo pasākumu iespaidu uz solidāro un atbildīgo līgumu izplatīšanu, kā arī par saikni starp paredzēto papildu atbalstu un papildu izdevumiem un prasībām, kas saistīti ar šāda veida līgumu pārvaldību. Tāpēc Komisija nevar pārliecināties par noteiktā mērķa sasniegšanai paredzēto nodokļu atbrīvojumu nepieciešamību un samērīgumu. Jebkurā gadījumā jāsecina, ka atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa nav saistīts ne ar ieguldījumu veikšanu, ne jaunu darbavietu radīšanu vai īpašu projektu īstenošanu. Tātad ar darbības atbalstu tiek piešķirts pastāvīgs izmaksu samazinājums, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(139)

FNMF uzskata, ka atbalsts ir paredzēts solidāras un atbildīgas papildu veselības apdrošināšanas attīstīšanai ar nosacījumiem, kas neiespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā ar kopējām interesēm. Tomēr, lai gan Komisija bija nosūtījusi pieprasījumus, tā no Francijas iestādēm nav saņēmusi skaitlisku informāciju, kas ļautu pārliecināties par atbalsta atbilstību iepriekšējā apsvērumā minētajam saderības kritērijam, tāpat arī par pašreizējo fiskālo pasākumu iespaidu uz solidāro un atbildīgo līgumu izplatīšanu, kā arī par saikni starp paredzēto papildu atbalstu un papildu izdevumiem un prasībām, kas saistīti ar šāda veida līgumu pārvaldību. Tāpēc Komisija nevar pārliecināties par noteiktā mērķa sasniegšanai paredzēto nodokļu atbrīvojumu nepieciešamību un samērīgumu. Jebkurā gadījumā jāsecina, ka atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa nav saistīts ne ar ieguldījumu veikšanu, ne jaunu darbavietu radīšanu vai īpašu projektu īstenošanu. Tātad ar darbības atbalstu tiek piešķirts pastāvīgs izmaksu samazinājums, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta nozīmē.

| (140) | Nobeigumā jāpiebilst, ka Francija nenorādīja uz nevienu citu no LESD 107. panta 3. punktā uzskaitītajiem saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(140)

Nobeigumā jāpiebilst, ka Francija nenorādīja uz nevienu citu no LESD 107. panta 3. punktā uzskaitītajiem saderības kritērijiem.

| (141) | Saskaņā ar CTIP iesniegtajiem apsvērumiem, tādi pasākumi kā konkrētais pasākums, kuru pamatā ir kolektīvi nolīgumi un koplīgumi, kompensētu sociālā nodrošinājuma sistēmas nepilnības. Komisija atzīmē, ka CTIP skaidri nenorāda uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma esamību un Francija, kam jāpierāda novērtējamā atbalsta saderība ar Līgumu, nav norādījusi uz LESD 106. panta 2. punktu. Šajos apstākļos Komisija nevar izvērtēt šī atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā LESD 106. panta 2. punktu. Tomēr Komisija atzīmē šādus novērojumus. |
| --- | --- |

(141)

Saskaņā ar CTIP iesniegtajiem apsvērumiem, tādi pasākumi kā konkrētais pasākums, kuru pamatā ir kolektīvi nolīgumi un koplīgumi, kompensētu sociālā nodrošinājuma sistēmas nepilnības. Komisija atzīmē, ka CTIP skaidri nenorāda uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma esamību un Francija, kam jāpierāda novērtējamā atbalsta saderība ar Līgumu, nav norādījusi uz LESD 106. panta 2. punktu. Šajos apstākļos Komisija nevar izvērtēt šī atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā LESD 106. panta 2. punktu. Tomēr Komisija atzīmē šādus novērojumus.

| (142) | Saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktā noteikto uz uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumā minētie noteikumi, jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērošana de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tirdzniecības attīstība nedrīkst tikt ietekmēta tādā mērā, ka tas kaitētu Eiropas Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(142)

Saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktā noteikto uz uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumā minētie noteikumi, jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērošana de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tirdzniecības attīstība nedrīkst tikt ietekmēta tādā mērā, ka tas kaitētu Eiropas Savienības interesēm.

| (143) | No Tiesas judikatūras izriet, ka, izņemot tās nozares, uz kurām šajā jautājumā jau attiecas Eiropas Savienības noteikumi, dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, kādi pakalpojumi uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tomēr, pat ja pieņemtu, ka šajā gadījumā tiek sniegts pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (uz ko Francija nebija norādījusi), jāsecina, ka LESD 106. panta 2. punkta izpratnē kompensācijas summa, ko piešķir uzņēmumiem sakarā ar uzdevumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, ņemot vērā saņemtos ieņēmumus par šo pakalpojumu sniegšanu, kā arī saprātīgu peļņu par šo pienākumu veikšanu, nevar pārsniegt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(143)

No Tiesas judikatūras izriet, ka, izņemot tās nozares, uz kurām šajā jautājumā jau attiecas Eiropas Savienības noteikumi, dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, kādi pakalpojumi uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tomēr, pat ja pieņemtu, ka šajā gadījumā tiek sniegts pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (uz ko Francija nebija norādījusi), jāsecina, ka LESD 106. panta 2. punkta izpratnē kompensācijas summa, ko piešķir uzņēmumiem sakarā ar uzdevumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, ņemot vērā saņemtos ieņēmumus par šo pakalpojumu sniegšanu, kā arī saprātīgu peļņu par šo pienākumu veikšanu, nevar pārsniegt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas izmaksas.

| (144) | Attiecībā uz šo jautājumu pietiek norādīt, ka attiecīgais fiskālais pasākums nenodrošina mehānismu, kas varētu izslēgt kompensācijas pārmaksas iespējamību attiecībā uz izmaksām, ko apdrošināšanas sabiedrībām rada uzdevums sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Tāpēc ir jāsecina, ka šī atbalsta apmērs (atbrīvojums no nodokļiem, ko piemēro sakarā ar attiecīgajiem darījumiem) nekādā veidā nav saistīts ar papildu izmaksām, kas varētu rasties apdrošinātājām sabiedrībām. Šis atbalsts nav tieši saistīts ne ar apdrošināšanas prēmijām, ko maksā apdrošinātās personas, ne ar līgumu skaitu. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz šo jautājumu pietiek norādīt, ka attiecīgais fiskālais pasākums nenodrošina mehānismu, kas varētu izslēgt kompensācijas pārmaksas iespējamību attiecībā uz izmaksām, ko apdrošināšanas sabiedrībām rada uzdevums sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Tāpēc ir jāsecina, ka šī atbalsta apmērs (atbrīvojums no nodokļiem, ko piemēro sakarā ar attiecīgajiem darījumiem) nekādā veidā nav saistīts ar papildu izmaksām, kas varētu rasties apdrošinātājām sabiedrībām. Šis atbalsts nav tieši saistīts ne ar apdrošināšanas prēmijām, ko maksā apdrošinātās personas, ne ar līgumu skaitu.

| (145) | Šajā kontekstā Komisija secina, ka attiecīgais pasākums jebkurā gadījumā nevar tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 106. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(145)

Šajā kontekstā Komisija secina, ka attiecīgais pasākums jebkurā gadījumā nevar tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 106. panta 2. punkta nozīmē.

VIII.2.   Nodokļu atvieglojumi izlīdzināšanas rezerves papildinājumiem attiecībā uz dažiem kolektīviem papildu veselības apdrošināšanas līgumiem

| (146) | “Sociālā nodrošinājuma tirgus” apvieno tos darījumus, kas attiecas uz nāves gadījuma riska un ar kaitējumu personas fiziskajai neaizskaramībai saistīto risku prevenciju un apdrošināšanu, maternitātes gadījuma apdrošināšanu, apdrošināšanu pret darbnespējas vai invaliditātes risku vai apdrošināšanu bezdarba gadījumā (51), tādējādi papildinot ar likumu noteikto sociālā nodrošinājuma sistēmu. |
| --- | --- |

(146)

“Sociālā nodrošinājuma tirgus” apvieno tos darījumus, kas attiecas uz nāves gadījuma riska un ar kaitējumu personas fiziskajai neaizskaramībai saistīto risku prevenciju un apdrošināšanu, maternitātes gadījuma apdrošināšanu, apdrošināšanu pret darbnespējas vai invaliditātes risku vai apdrošināšanu bezdarba gadījumā (51), tādējādi papildinot ar likumu noteikto sociālā nodrošinājuma sistēmu.

| (147) | Sociālā nodrošinājuma apdrošināšana sniedz šādas priekšrocības:






  — | atvieglo piekļuvi medicīniskajai aprūpei, piešķirot papildu kompensāciju par izdevumiem, kas radušies slimības, maternitātes, nelaimes u. c. gadījumā, |
| --- | --- | --- |

(147)

Sociālā nodrošinājuma apdrošināšana sniedz šādas priekšrocības:

—

atvieglo piekļuvi medicīniskajai aprūpei, piešķirot papildu kompensāciju par izdevumiem, kas radušies slimības, maternitātes, nelaimes u. c. gadījumā,

| — | nodrošina pilnīgu vai daļēju algas saglabāšanu darba attiecību pārtraukšanas, invaliditātes vai darbnespējas gadījumā, |
| --- | --- |

—

nodrošina pilnīgu vai daļēju algas saglabāšanu darba attiecību pārtraukšanas, invaliditātes vai darbnespējas gadījumā,

| — | garantē pabalstu un mūža renti laulātajam un bērniem apdrošinātās personas nāves gadījumā, |
| --- | --- |

—

garantē pabalstu un mūža renti laulātajam un bērniem apdrošinātās personas nāves gadījumā,

| — | paredz iespēju saņemt papildu finansējumu apgādības gadījumā. |
| --- | --- |

—

paredz iespēju saņemt papildu finansējumu apgādības gadījumā.

| (148) | Šajā tirgū ir pārstāvētas trīs apdrošināšanas uzņēmumu kategorijas: sabiedrības, kuru darbību regulē Apdrošināšanas kodekss (privāti apdrošināšanas uzņēmumi, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības un banku filiāles), savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, kuru darbību regulē Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss, un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kuru darbību regulē Sociālā nodrošinājuma kodekss. |
| --- | --- |

(148)

Šajā tirgū ir pārstāvētas trīs apdrošināšanas uzņēmumu kategorijas: sabiedrības, kuru darbību regulē Apdrošināšanas kodekss (privāti apdrošināšanas uzņēmumi, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības un banku filiāles), savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības, kuru darbību regulē Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss, un kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, kuru darbību regulē Sociālā nodrošinājuma kodekss.

| (149) | Sociālā nodrošinājuma apdrošināšanu var iegūt kolektīvi, iesaistoties kolektīvā līgumā ar darba devēja, profesionālās nozares vai starpnozares starpniecību, vai arī individuāli, noslēdzot tiešu līgumu ar kādu apdrošināšanas sabiedrību vai savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību. |
| --- | --- |

(149)

Sociālā nodrošinājuma apdrošināšanu var iegūt kolektīvi, iesaistoties kolektīvā līgumā ar darba devēja, profesionālās nozares vai starpnozares starpniecību, vai arī individuāli, noslēdzot tiešu līgumu ar kādu apdrošināšanas sabiedrību vai savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību.

| (150) | Šobrīd ļoti liela algoto darbinieku daļa ir apdrošināta kolektīvo sociālā nodrošinājuma līgumu ietvaros. Dalība līgumā var būt obligāta vai brīvprātīga. |
| --- | --- |

(150)

Šobrīd ļoti liela algoto darbinieku daļa ir apdrošināta kolektīvo sociālā nodrošinājuma līgumu ietvaros. Dalība līgumā var būt obligāta vai brīvprātīga.

| (151) | Kolektīvā sociālā nodrošinājuma shēma tiek īstenota, sadarbojoties trīs pusēm:






  — | darba devējs, vienojoties ar darbiniekiem, ar viņam piešķirtajām tiesībām paraksta apdrošināšanas līgumu (52), |
| --- | --- | --- |

(151)

Kolektīvā sociālā nodrošinājuma shēma tiek īstenota, sadarbojoties trīs pusēm:

—

darba devējs, vienojoties ar darbiniekiem, ar viņam piešķirtajām tiesībām paraksta apdrošināšanas līgumu (52),

| — | apdrošinātāja sabiedrība, atbilstoši veiktajām iemaksām, sedz risku, |
| --- | --- |

—

apdrošinātāja sabiedrība, atbilstoši veiktajām iemaksām, sedz risku,

| — | darbinieki kļūst par apdrošinātajām personām. |
| --- | --- |

—

darbinieki kļūst par apdrošinātajām personām.

| (152) | Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegtajiem aprēķiniem par 2005. gadu, sociālā nodrošinājuma tirgus gada apgrozījums bija EUR 20 miljardi (kolektīvā un individuālā apdrošināšana). Vislielāko tirgus daļu kontrolēja apdrošināšanas sabiedrības – 71 % no iekasētajām iemaksām, – bet kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības kontrolēja attiecīgi 21 % un 8 % no tirgus. Tomēr jāprecizē, ka šie skaitļi aptver visas līgumu kategorijas šajā segmentā: gan individuālos līgumus, gan kolektīvos līgumus, kuros dalība ir brīvprātīga, gan kolektīvos līgumus, kuros dalība ir obligāta. |
| --- | --- |

(152)

Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegtajiem aprēķiniem par 2005. gadu, sociālā nodrošinājuma tirgus gada apgrozījums bija EUR 20 miljardi (kolektīvā un individuālā apdrošināšana). Vislielāko tirgus daļu kontrolēja apdrošināšanas sabiedrības – 71 % no iekasētajām iemaksām, – bet kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības kontrolēja attiecīgi 21 % un 8 % no tirgus. Tomēr jāprecizē, ka šie skaitļi aptver visas līgumu kategorijas šajā segmentā: gan individuālos līgumus, gan kolektīvos līgumus, kuros dalība ir brīvprātīga, gan kolektīvos līgumus, kuros dalība ir obligāta.

| (153) | No otras puses, Francijas iestādes lēš, ka attiecībā uz profesionālo nozaru apdrošināšanu pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes riskiem (53) norīkojuma līgumu tirgus apgrozījums ir lielāks par EUR 4 miljardiem, un šis tirgus ietver gandrīz visus ar sociālo nodrošinājumu saistītos darījumus, ko ir noslēgušas kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības (EUR 4,2 miljardi), kā arī daļu no koplīgumiem ar apdrošināšanas uzņēmumiem un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvajām biedrībām. Tomēr netika iesniegti nekādi precīzi dati attiecībā uz iepriekš minēto apdrošināšanas sabiedrību tirgus daļām norīkojuma līgumu tirgū. |
| --- | --- |

(153)

No otras puses, Francijas iestādes lēš, ka attiecībā uz profesionālo nozaru apdrošināšanu pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes riskiem (53) norīkojuma līgumu tirgus apgrozījums ir lielāks par EUR 4 miljardiem, un šis tirgus ietver gandrīz visus ar sociālo nodrošinājumu saistītos darījumus, ko ir noslēgušas kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības (EUR 4,2 miljardi), kā arī daļu no koplīgumiem ar apdrošināšanas uzņēmumiem un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvajām biedrībām. Tomēr netika iesniegti nekādi precīzi dati attiecībā uz iepriekš minēto apdrošināšanas sabiedrību tirgus daļām norīkojuma līgumu tirgū.

| (154) | Lai gan Francija savā paziņojumā atzina, ka pasākums ir kvalificējams kā valsts atbalsts, tā norādīja, ka vismaz daļu no pasākuma nevajadzētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē sakarā ar norīkojuma līgumu īpatnībām (stingri ierobežojumi attiecībā uz tarifu likmēm, risku izvēli un pārvaldību), kas nozīmē, ka tie ir īpaši pakļauti nobīdes riskam, ko rada apdrošināšanas gadījumu iestāšanās skaita nobīde no sākotnēji aprēķinātā; ar šo Francija pamatoja īpaši piesardzīgas uzkrājumu shēmas nepieciešamību un līdz ar to arī nepieciešamību piemērot izlīdzināšanas rezervei lielākus nodokļu atvieglojumus, kas nav jāuzskata par priekšrocības piešķiršanu. |
| --- | --- |

(154)

Lai gan Francija savā paziņojumā atzina, ka pasākums ir kvalificējams kā valsts atbalsts, tā norādīja, ka vismaz daļu no pasākuma nevajadzētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē sakarā ar norīkojuma līgumu īpatnībām (stingri ierobežojumi attiecībā uz tarifu likmēm, risku izvēli un pārvaldību), kas nozīmē, ka tie ir īpaši pakļauti nobīdes riskam, ko rada apdrošināšanas gadījumu iestāšanās skaita nobīde no sākotnēji aprēķinātā; ar šo Francija pamatoja īpaši piesardzīgas uzkrājumu shēmas nepieciešamību un līdz ar to arī nepieciešamību piemērot izlīdzināšanas rezervei lielākus nodokļu atvieglojumus, kas nav jāuzskata par priekšrocības piešķiršanu.

| (155) | Tāpēc Francija uzskata, ka daļa no nodokļu atvieglojumiem rezervju papildinājumiem saskaņā ar pielāgotajiem un pastiprinātajiem nosacījumiem, pārsniedzot fiskālos pasākumus, kas paredzēti ar vispārējo tiesību režīmu (CGI 39.-quinquies pants GB), ir pamatota no normatīvo aktu un uzraudzības viedokļa un nav jāuzskata par priekšrocības piešķiršanu. |
| --- | --- |

(155)

Tāpēc Francija uzskata, ka daļa no nodokļu atvieglojumiem rezervju papildinājumiem saskaņā ar pielāgotajiem un pastiprinātajiem nosacījumiem, pārsniedzot fiskālos pasākumus, kas paredzēti ar vispārējo tiesību režīmu (CGI 39.-quinquies pants GB), ir pamatota no normatīvo aktu un uzraudzības viedokļa un nav jāuzskata par priekšrocības piešķiršanu.

| (156) | Tāpēc, pirmkārt, ir jāizvērtē, vai pasākums attiecīgajām apdrošināšanas sabiedrībām sniedz kādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(156)

Tāpēc, pirmkārt, ir jāizvērtē, vai pasākums attiecīgajām apdrošināšanas sabiedrībām sniedz kādas priekšrocības.

| (157) | Minētā kodeksa 39. panta 1. punkta 5) apakšpunktā ir noteikts, ka nodokļiem atbrīvojamas ir “rezerves, kas izveidotas to zaudējumu vai maksājumu segšanai, kuru apmēru nevar precīzi noteikt un kuru iestāšanos var radīt pašreizējie notikumi, ar noteikumu, ka tās ir pilnībā atspoguļotas finanšu gada pārskatos”. Kodeksā ir noteikts, ka dažos gadījumos dažiem darījumu veidiem nosaka nodokļu atvieglojumus ar noteiktu likmi. Šis noteikums konkrēti attiecas uz apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomu, uz kuru attiecas 39.-quinquies pants G līdz 39.-quinquies pants GD, ar ko nosaka īpašus noteikumus par nodokļu atvieglojumu piešķiršanu rezervēm, lai tiktu ņemtas vērā īpatnības, kas raksturīgas nozarei, kuras galvenā darbība ir tieši risku segšana. Lai noteiktu iespējamo priekšrocības esamību, ir jāpārbauda, vai darījumi, uz kuriem attiecas izvērtējamais pasākums, tiešām rada zaudējumus vai papildu izmaksas minētā kodeksa 39. panta 1. punkta 5) apakšpunkta izpratnē 39.-quinquies pantā GD paredzēto noteikumu ietvaros. |
| --- | --- |

(157)

Minētā kodeksa 39. panta 1. punkta 5) apakšpunktā ir noteikts, ka nodokļiem atbrīvojamas ir “rezerves, kas izveidotas to zaudējumu vai maksājumu segšanai, kuru apmēru nevar precīzi noteikt un kuru iestāšanos var radīt pašreizējie notikumi, ar noteikumu, ka tās ir pilnībā atspoguļotas finanšu gada pārskatos”. Kodeksā ir noteikts, ka dažos gadījumos dažiem darījumu veidiem nosaka nodokļu atvieglojumus ar noteiktu likmi. Šis noteikums konkrēti attiecas uz apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomu, uz kuru attiecas 39.-quinquies pants G līdz 39.-quinquies pants GD, ar ko nosaka īpašus noteikumus par nodokļu atvieglojumu piešķiršanu rezervēm, lai tiktu ņemtas vērā īpatnības, kas raksturīgas nozarei, kuras galvenā darbība ir tieši risku segšana. Lai noteiktu iespējamo priekšrocības esamību, ir jāpārbauda, vai darījumi, uz kuriem attiecas izvērtējamais pasākums, tiešām rada zaudējumus vai papildu izmaksas minētā kodeksa 39. panta 1. punkta 5) apakšpunkta izpratnē 39.-quinquies pantā GD paredzēto noteikumu ietvaros.

| (158) | Vispirms jāņem vērā papildu apdrošināšanas nozarei (apdrošināšana pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes riskiem) raksturīgais princips, ka ar izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēru saistīto risku raksturs un intensitāte ir atkarīgi no apdrošināto iedzīvotāju grupām un apdrošināšanas veida (individuālie/kolektīvie līgumi, brīvprātīgas/obligātas dalības līgumi). |
| --- | --- |

(158)

Vispirms jāņem vērā papildu apdrošināšanas nozarei (apdrošināšana pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes riskiem) raksturīgais princips, ka ar izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēru saistīto risku raksturs un intensitāte ir atkarīgi no apdrošināto iedzīvotāju grupām un apdrošināšanas veida (individuālie/kolektīvie līgumi, brīvprātīgas/obligātas dalības līgumi).

| (159) | Līgumi, kas noslēgti līgumu ar uzņēmumiem ietvaros, tajā skaitā norīkojuma līgumi, kas noslēgti šo līgumu ietvaros, attiecas uz ierobežotu iedzīvotāju daļu. Šie līgumi rada “smailes” risku (apdrošināšanas gadījuma iestāšanās risks attiecīgajā uzņēmumā), kas nozīmē, ka savstarpējā sadale lielā personu grupā ne vienmēr būs iespējama. Kolektīvajos līgumos, kas noslēgti kādas nozares (sektora) ietvaros un kas attiecas uz lielāku personu grupu, risku sadale ir labāka. Tomēr arī šāda veida līgumiem ir raksturīga augsta korelācija starp apdrošināšanas gadījumu iestāšanās iespējamību un krīzes periodiem, kas var ietekmēt nozari kopumā. Saskaņā ar CTIP norādīto krīzes periodiem ir pastiprinoša ietekme uz apdrošināšanas gadījumu svārstībām nozares mērogā. |
| --- | --- |

(159)

Līgumi, kas noslēgti līgumu ar uzņēmumiem ietvaros, tajā skaitā norīkojuma līgumi, kas noslēgti šo līgumu ietvaros, attiecas uz ierobežotu iedzīvotāju daļu. Šie līgumi rada “smailes” risku (apdrošināšanas gadījuma iestāšanās risks attiecīgajā uzņēmumā), kas nozīmē, ka savstarpējā sadale lielā personu grupā ne vienmēr būs iespējama. Kolektīvajos līgumos, kas noslēgti kādas nozares (sektora) ietvaros un kas attiecas uz lielāku personu grupu, risku sadale ir labāka. Tomēr arī šāda veida līgumiem ir raksturīga augsta korelācija starp apdrošināšanas gadījumu iestāšanās iespējamību un krīzes periodiem, kas var ietekmēt nozari kopumā. Saskaņā ar CTIP norādīto krīzes periodiem ir pastiprinoša ietekme uz apdrošināšanas gadījumu svārstībām nozares mērogā.

| (160) | Attiecībā uz kolektīvajiem norīkojuma līgumiem, kas noslēgti uzņēmuma līguma ietvaros, Komisija uzskata, ka nav iemesla uzskatīt, ka ar izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēru saistītā riska raksturs un intensitāte (līdz ar to – svārstības) ir ievērojami atšķirīgāki nekā situācijā, kad šāda veida līgums ir noslēgts ārpus vienlīdzīgas vienošanās starp arodbiedrību un darba devēju (tātad ārpus norīkošanas procedūras). |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz kolektīvajiem norīkojuma līgumiem, kas noslēgti uzņēmuma līguma ietvaros, Komisija uzskata, ka nav iemesla uzskatīt, ka ar izmaksājamo apdrošināšanas atlīdzību apmēru saistītā riska raksturs un intensitāte (līdz ar to – svārstības) ir ievērojami atšķirīgāki nekā situācijā, kad šāda veida līgums ir noslēgts ārpus vienlīdzīgas vienošanās starp arodbiedrību un darba devēju (tātad ārpus norīkošanas procedūras).

| (161) | Turklāt, tā kā nav pieejama precīza informācija par apdrošināšanas gadījumu iestāšanās biežumu šajā nozarē, nav nekāda pamata secināt, ka nozares norīkojuma līgumiem (līgumi, kam raksturīga ne tikai lielāka jutība pret vispārējo situāciju, bet arī lielāka savstarpējā sadale) piemītošo risku svārstības ir lielākas nekā riskiem, kas saistīti ar uzņēmuma līgumu ietvaros noslēgtajiem līgumiem (līgumi, kam raksturīgs “smailes” risks un mazāka savstarpējā sadale). |
| --- | --- |

(161)

Turklāt, tā kā nav pieejama precīza informācija par apdrošināšanas gadījumu iestāšanās biežumu šajā nozarē, nav nekāda pamata secināt, ka nozares norīkojuma līgumiem (līgumi, kam raksturīga ne tikai lielāka jutība pret vispārējo situāciju, bet arī lielāka savstarpējā sadale) piemītošo risku svārstības ir lielākas nekā riskiem, kas saistīti ar uzņēmuma līgumu ietvaros noslēgtajiem līgumiem (līgumi, kam raksturīgs “smailes” risks un mazāka savstarpējā sadale).

| (162) | Pat ja Francijas norādītie ierobežojumi attiecībā uz norīkojuma līgumiem tiešām radītu papildu slodzi apdrošināšanas sabiedrību iekasēto prēmiju līmenī, ir jākonstatē, ka šis apstāklis varētu ietekmēt apdrošināšanas sabiedrību ieņēmumus, nevis izmaksas, kas saistītas ar apdrošināšanas gadījumu iestāšanos. Šāda veida risks (ieņēmumu zaudējums) tomēr nav paredzēts CGI 39. panta 1. punkta 5. apakšpunktā, un tāpēc uz to neattiecas rezervju papildinājumiem paredzēto nodokļu atvieglojumu piemērošana. |
| --- | --- |

(162)

Pat ja Francijas norādītie ierobežojumi attiecībā uz norīkojuma līgumiem tiešām radītu papildu slodzi apdrošināšanas sabiedrību iekasēto prēmiju līmenī, ir jākonstatē, ka šis apstāklis varētu ietekmēt apdrošināšanas sabiedrību ieņēmumus, nevis izmaksas, kas saistītas ar apdrošināšanas gadījumu iestāšanos. Šāda veida risks (ieņēmumu zaudējums) tomēr nav paredzēts CGI 39. panta 1. punkta 5. apakšpunktā, un tāpēc uz to neattiecas rezervju papildinājumiem paredzēto nodokļu atvieglojumu piemērošana.

| (163) | Tātad līgumi ar norīkojuma klauzulu nerada lielāku risku kā uzņēmumu grupas līgumi, kas sedz tos pašus riskus. Līdz ar to 39.-quinquies pantā GD paredzētie papildu nodokļu atvieglojumi samazina vai atceļ uzņēmuma ienākuma nodokļa maksu, kas attiecīgajiem uzņēmumiem parasti būtu jāmaksā. Šajā ziņā papildu nodokļu atvieglojumi sniedz ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(163)

Tātad līgumi ar norīkojuma klauzulu nerada lielāku risku kā uzņēmumu grupas līgumi, kas sedz tos pašus riskus. Līdz ar to 39.-quinquies pantā GD paredzētie papildu nodokļu atvieglojumi samazina vai atceļ uzņēmuma ienākuma nodokļa maksu, kas attiecīgajiem uzņēmumiem parasti būtu jāmaksā. Šajā ziņā papildu nodokļu atvieglojumi sniedz ekonomisku priekšrocību.

| (164) | Attiecībā uz Francijas un CTIP piezīmēm par iespējamo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu Komisija atzīmē, ka Altmark lietā norādītie nosacījumi (nekvalificēt kā atbalstu atsevišķos gadījumos, kad tiek sniegts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums) šajā gadījumā nav izpildīti (sk. trešo nosacījumu 189. apsvērumā Altmark judikatūrā par kompensācijas pārmaksas neesamību). Tādējādi ir konstatējama ekonomiskas priekšrocības esamība. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz Francijas un CTIP piezīmēm par iespējamo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu Komisija atzīmē, ka Altmark lietā norādītie nosacījumi (nekvalificēt kā atbalstu atsevišķos gadījumos, kad tiek sniegts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums) šajā gadījumā nav izpildīti (sk. trešo nosacījumu 189. apsvērumā Altmark judikatūrā par kompensācijas pārmaksas neesamību). Tādējādi ir konstatējama ekonomiskas priekšrocības esamība.

| (165) | Pasākuma ietvaros sniegtās priekšrocības piešķir Francijas valsts, līdz ar to atturoties no nodokļu ienākumu gūšanas. Tātad šīs priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(165)

Pasākuma ietvaros sniegtās priekšrocības piešķir Francijas valsts, līdz ar to atturoties no nodokļu ienākumu gūšanas. Tātad šīs priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem.

| (166) | Ņemot vērā pirmā pasākuma sakarā izklāstītos iemeslus, otrā pasākuma raksturs uzskatāms par selektīvu. No vienas puses, selektivitāti rada pasākuma ierobežotais raksturs attiecībā uz kādu ekonomikas nozari, konkrēti, apdrošināšanas nozari, un, no otras puses, ierobežojums attiecībā uz noteikta veida līgumiem (apakšnozare). Pasākums piešķir priekšrocības dažiem apdrošināšanas nozares uzņēmumiem, kas norīkojuma procedūras ietvaros ar sociālajiem partneriem slēdz kolektīvus apdrošināšanas līgumus pret nāves gadījuma un fiziska kaitējuma risku. Tātad pasākums neattiecas uz līgumiem, kas apdrošina pret tiem pašiem riska gadījumiem un kas noslēgti ārpus norīkojuma procedūras. Tāpēc jāsecina, ka pasākums neattiecas uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas ir pakļauti tādam pašam riskam. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā pirmā pasākuma sakarā izklāstītos iemeslus, otrā pasākuma raksturs uzskatāms par selektīvu. No vienas puses, selektivitāti rada pasākuma ierobežotais raksturs attiecībā uz kādu ekonomikas nozari, konkrēti, apdrošināšanas nozari, un, no otras puses, ierobežojums attiecībā uz noteikta veida līgumiem (apakšnozare). Pasākums piešķir priekšrocības dažiem apdrošināšanas nozares uzņēmumiem, kas norīkojuma procedūras ietvaros ar sociālajiem partneriem slēdz kolektīvus apdrošināšanas līgumus pret nāves gadījuma un fiziska kaitējuma risku. Tātad pasākums neattiecas uz līgumiem, kas apdrošina pret tiem pašiem riska gadījumiem un kas noslēgti ārpus norīkojuma procedūras. Tāpēc jāsecina, ka pasākums neattiecas uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas ir pakļauti tādam pašam riskam.

| (167) | Tomēr ir nepieciešams pārbaudīt, vai šī selektivitāte nav pamatota ar attiecīgās nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru. Lai gan CGI attiecībā uz nodokļu atvieglojumu piemērošanu rezervēm paredz nodokļu atvieglojumus ar noteiktu likmi attiecībā uz papildinājumiem noteikta veida rezervēm, jāsecina, ka, ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus (sk. 156.–163. apsvērumu), atvieglojumi, kas pārsniedz 39.-quinquies pantā GB paredzēto summu, nav pamatoti attiecībā pret sistēmas vispārējo struktūru, kas paredz rezervju apjoma izveidošanu to zaudējumu vai maksājumu apjomā, kuru iestāšanos var radīt pašreizējie notikumi. |
| --- | --- |

(167)

Tomēr ir nepieciešams pārbaudīt, vai šī selektivitāte nav pamatota ar attiecīgās nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru. Lai gan CGI attiecībā uz nodokļu atvieglojumu piemērošanu rezervēm paredz nodokļu atvieglojumus ar noteiktu likmi attiecībā uz papildinājumiem noteikta veida rezervēm, jāsecina, ka, ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus (sk. 156.–163. apsvērumu), atvieglojumi, kas pārsniedz 39.-quinquies pantā GB paredzēto summu, nav pamatoti attiecībā pret sistēmas vispārējo struktūru, kas paredz rezervju apjoma izveidošanu to zaudējumu vai maksājumu apjomā, kuru iestāšanos var radīt pašreizējie notikumi.

| (168) | Visbeidzot, papildus tam, ka apdrošināšanas nozare ir daļa no Eiropas Savienības tirgus, ir jāatgādina, ka gadījumā, ja dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, tad iekšējā darbība var tikt saglabāta vai palielināta, līdz ar to samazinot citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū. Tādējādi attiecīgo uzņēmumu pozīcijas Eiropas Savienības tirgū tiks pastiprinātas. Tāpat arī jāpiebilst, ka norīkojuma līgumu obligātums pastiprina konkurences izkropļojumus. Tātad šis pasākums var radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(168)

Visbeidzot, papildus tam, ka apdrošināšanas nozare ir daļa no Eiropas Savienības tirgus, ir jāatgādina, ka gadījumā, ja dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, tad iekšējā darbība var tikt saglabāta vai palielināta, līdz ar to samazinot citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū. Tādējādi attiecīgo uzņēmumu pozīcijas Eiropas Savienības tirgū tiks pastiprinātas. Tāpat arī jāpiebilst, ka norīkojuma līgumu obligātums pastiprina konkurences izkropļojumus. Tātad šis pasākums var radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību Eiropas Savienībā.

| (169) | Tātad jāsecina, ka otrais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo paredzētie atvieglojumi pārsniedz tos, kas noteikti CGI 39.-quinquies pantā GB. |
| --- | --- |

(169)

Tātad jāsecina, ka otrais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo paredzētie atvieglojumi pārsniedz tos, kas noteikti CGI 39.-quinquies pantā GB.

| (170) | Tā kā pasākums ir valsts atbalsts, ir nepieciešams veikt analīzi par saderību ar iekšējo tirgu. Francijas iestādes uzskata, ka konkrētais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(170)

Tā kā pasākums ir valsts atbalsts, ir nepieciešams veikt analīzi par saderību ar iekšējo tirgu. Francijas iestādes uzskata, ka konkrētais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (171) | Komisija vispirms norāda, ka pasākuma sociālais raksturs (pirmais kritērijs) ir īstenots tādā mērā, lai, kā to norāda Francijas iestādes, darījumi, kas noslēgti norīkojuma klauzulas ietvaros, veicinātu pēc iespējas plašāku darbinieku apdrošināšanu pret tiem riskiem, kurus gandrīz nesedz Francijas sociālā nodrošinājuma sistēma (nāves gadījums, darbnespēja un invaliditāte). Pasākuma sociālā rakstura pamatā ir ievērojama savstarpējā sadale starp dažādām vecumu grupām un starp dažādām darbinieku kategorijām, iemaksu vienlīdzība (nediskriminācijas princips attiecībā uz vecumu, dzimumu un veselības stāvokli), kā arī sociāla rakstura pasākumu īstenošana (bezmaksas apdrošināšanas garantijas bezdarba gadījumā, apgādībā esošajiem bērniem u. c.). Tomēr, tā kā šī apdrošināšana ir brīvprātīga un pilnīgi individuāla, tad varētu gaidīt, ka darbinieki ar zemiem ienākumiem neizvēlēsies apdrošināšanu, kas sedz nopietnus riskus, bet kas iestājas ļoti retos gadījumos. |
| --- | --- |

(171)

Komisija vispirms norāda, ka pasākuma sociālais raksturs (pirmais kritērijs) ir īstenots tādā mērā, lai, kā to norāda Francijas iestādes, darījumi, kas noslēgti norīkojuma klauzulas ietvaros, veicinātu pēc iespējas plašāku darbinieku apdrošināšanu pret tiem riskiem, kurus gandrīz nesedz Francijas sociālā nodrošinājuma sistēma (nāves gadījums, darbnespēja un invaliditāte). Pasākuma sociālā rakstura pamatā ir ievērojama savstarpējā sadale starp dažādām vecumu grupām un starp dažādām darbinieku kategorijām, iemaksu vienlīdzība (nediskriminācijas princips attiecībā uz vecumu, dzimumu un veselības stāvokli), kā arī sociāla rakstura pasākumu īstenošana (bezmaksas apdrošināšanas garantijas bezdarba gadījumā, apgādībā esošajiem bērniem u. c.). Tomēr, tā kā šī apdrošināšana ir brīvprātīga un pilnīgi individuāla, tad varētu gaidīt, ka darbinieki ar zemiem ienākumiem neizvēlēsies apdrošināšanu, kas sedz nopietnus riskus, bet kas iestājas ļoti retos gadījumos.

| (172) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākuma sociālais raksturs netiek pilnībā pierādīts līguma parakstīšanas brīdī (pirms iepriekš minēto nopietno gadījumu iestāšanās). Tomēr jākonstatē, kā to norāda Francija, ka atbalsta piešķiršana pirms riska iestāšanās, izmantojot apdrošināšanu pret minētajiem riskiem kā līdzekli atbalsta piešķiršanai, ir vienīgais veids, kā sasniegt izvirzīto sociālo mērķi. |
| --- | --- |

(172)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākuma sociālais raksturs netiek pilnībā pierādīts līguma parakstīšanas brīdī (pirms iepriekš minēto nopietno gadījumu iestāšanās). Tomēr jākonstatē, kā to norāda Francija, ka atbalsta piešķiršana pirms riska iestāšanās, izmantojot apdrošināšanu pret minētajiem riskiem kā līdzekli atbalsta piešķiršanai, ir vienīgais veids, kā sasniegt izvirzīto sociālo mērķi.

| (173) | No otras puses, ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus pirmā pasākuma izvērtējumā, Komisijas veiktajā izvērtējumā netika konstatēts, ka atbalsts nodrošinātu pilnīgu priekšrocību nodošanu individuālajiem patērētājiem (otrais kritērijs). Piemērojot izlīdzināšanas rezervei papildu nodokļu atvieglojumus, tiks samazināta vai atcelta uzņēmuma ienākuma nodokļa maksa, kas radīs līdzvērtīgu efektu kā atbrīvojums no nodokļiem pirmajā pasākumā. |
| --- | --- |

(173)

No otras puses, ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus pirmā pasākuma izvērtējumā, Komisijas veiktajā izvērtējumā netika konstatēts, ka atbalsts nodrošinātu pilnīgu priekšrocību nodošanu individuālajiem patērētājiem (otrais kritērijs). Piemērojot izlīdzināšanas rezervei papildu nodokļu atvieglojumus, tiks samazināta vai atcelta uzņēmuma ienākuma nodokļa maksa, kas radīs līdzvērtīgu efektu kā atbrīvojums no nodokļiem pirmajā pasākumā.

| (174) | Procedūras uzsākšanas lēmumā Komisija izteica bažas, ka no apdrošināšanas sabiedrībām piešķirto priekšrocību atpakaļnodošanas labumu varēs gūt ne tikai apdrošinātās personas/darbinieki, bet arī darba devēji (kuri daļēji maksā par apdrošināšanas prēmijām); attiecībā uz šo argumentu Francija un CTIP apgalvo, ka darba devēja iesaistīšanās tādas papildu sociālās aizsardzības shēmas finansēšanā, kuras pamatā ir vienošanās, veido daļu no darbinieku atalgojuma, un līdz ar to tie gūs labumu. Tomēr Komisija uzskata, ka, ja priekšrocības nodošana darbiniekiem nozīmē, ka darba devējs piedalās apdrošināšanas shēmas finansēšanā par labu darbiniekiem, tad nav noliedzams, ka iespējamā iemaksu samazināšana radīs arī mazākas izmaksas darba devējam, līdz ar to priekšrocība būs nodota darba devējam. |
| --- | --- |

(174)

Procedūras uzsākšanas lēmumā Komisija izteica bažas, ka no apdrošināšanas sabiedrībām piešķirto priekšrocību atpakaļnodošanas labumu varēs gūt ne tikai apdrošinātās personas/darbinieki, bet arī darba devēji (kuri daļēji maksā par apdrošināšanas prēmijām); attiecībā uz šo argumentu Francija un CTIP apgalvo, ka darba devēja iesaistīšanās tādas papildu sociālās aizsardzības shēmas finansēšanā, kuras pamatā ir vienošanās, veido daļu no darbinieku atalgojuma, un līdz ar to tie gūs labumu. Tomēr Komisija uzskata, ka, ja priekšrocības nodošana darbiniekiem nozīmē, ka darba devējs piedalās apdrošināšanas shēmas finansēšanā par labu darbiniekiem, tad nav noliedzams, ka iespējamā iemaksu samazināšana radīs arī mazākas izmaksas darba devējam, līdz ar to priekšrocība būs nodota darba devējam.

| (175) | Attiecībā uz iespējamo diskrimināciju sakarā ar produkta izcelsmi (trešais kritērijs) Komisija apstiprina savu novērtējumu, no kura izriet, ka ar norīkojuma līgumiem saistīto darbību augstais koncentrācijas līmenis kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību rokās uzskatāms par de facto diskrimināciju par labu šīm sabiedrībām. Lai gan Francija nevarēja iesniegt precīzu informāciju attiecībā uz norīkojuma līgumu tirgus sadalījumu starp dažādajiem tirgus dalībniekiem, Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, lielāko daļu no norīkojuma līgumiem šobrīd pārvalda kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības. |
| --- | --- |

(175)

Attiecībā uz iespējamo diskrimināciju sakarā ar produkta izcelsmi (trešais kritērijs) Komisija apstiprina savu novērtējumu, no kura izriet, ka ar norīkojuma līgumiem saistīto darbību augstais koncentrācijas līmenis kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību rokās uzskatāms par de facto diskrimināciju par labu šīm sabiedrībām. Lai gan Francija nevarēja iesniegt precīzu informāciju attiecībā uz norīkojuma līgumu tirgus sadalījumu starp dažādajiem tirgus dalībniekiem, Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, lielāko daļu no norīkojuma līgumiem šobrīd pārvalda kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības.

| (176) | Lai gan, kā norāda Francijas iestādes, sociālajiem partneriem apdrošināšanas sabiedrību norīkošanā šīs sabiedrības ir vienīgā iespējamā izvēle, ir jākonstatē, ka neviena tiesību norma sociālajiem partneriem neuzliek pienākumu apdrošināšanas sabiedrības norīkošanas procedūras ietvaros rīkotajā piedāvājumu konkursā uzaicināt visus tirgus dalībniekus. FFSA norādīja, un Francijas iestādes tai šajā ziņā neiebilda, ka sociālie partneri dod priekšroku tādas kopīgi pārvaldītas nodrošinājuma sabiedrības izveidei, kuras pārvaldīšanu tie pēc tam varēs nodrošināt. |
| --- | --- |

(176)

Lai gan, kā norāda Francijas iestādes, sociālajiem partneriem apdrošināšanas sabiedrību norīkošanā šīs sabiedrības ir vienīgā iespējamā izvēle, ir jākonstatē, ka neviena tiesību norma sociālajiem partneriem neuzliek pienākumu apdrošināšanas sabiedrības norīkošanas procedūras ietvaros rīkotajā piedāvājumu konkursā uzaicināt visus tirgus dalībniekus. FFSA norādīja, un Francijas iestādes tai šajā ziņā neiebilda, ka sociālie partneri dod priekšroku tādas kopīgi pārvaldītas nodrošinājuma sabiedrības izveidei, kuras pārvaldīšanu tie pēc tam varēs nodrošināt.

| (177) | Lai gan, kā izriet no minētās Albany judikatūras, uz nolīgumiem, kas noslēgti kolektīvo vienošanos ietvaros starp sociālajiem partneriem un kuru izvirzītie mērķi ir sociāla rakstura, neattiecas LESD 101. panta 1. punkts par aizliegumu noslēgt aizliegtas vienošanās, ir jākonstatē, ka šī judikatūra nekādā ziņā nenozīmē, kā jau iepriekš tika norādīts, ka atbalsts, kas piešķirts apdrošinātājai sabiedrībai norīkošanas procedūras ietvaros, ir saderīgs ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(177)

Lai gan, kā izriet no minētās Albany judikatūras, uz nolīgumiem, kas noslēgti kolektīvo vienošanos ietvaros starp sociālajiem partneriem un kuru izvirzītie mērķi ir sociāla rakstura, neattiecas LESD 101. panta 1. punkts par aizliegumu noslēgt aizliegtas vienošanās, ir jākonstatē, ka šī judikatūra nekādā ziņā nenozīmē, kā jau iepriekš tika norādīts, ka atbalsts, kas piešķirts apdrošinātājai sabiedrībai norīkošanas procedūras ietvaros, ir saderīgs ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| (178) | Apdrošinātājas sabiedrības, kas nav kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, un jo īpaši apdrošināšanas sabiedrības, kuras aktīvi darbojas kolektīvā sociālā nodrošinājuma tirgū uzņēmumu līmenī, var tikt diskriminētas, jo sociālajiem partneriem nav pienākuma izsludināt piedāvājumu konkursu, kas ļautu visiem ieinteresētajiem tirgus dalībniekiem izteikt piedāvājumu attiecībā uz to pakalpojumu segšanu, par kuriem sociālie partneri ir vienojušies, kā arī tikt izraudzītiem piedāvāto pakalpojumu augstākas kvalitātes un/vai zemāku cenu dēļ. Salīdzinājumam jāatzīmē, ka dažās papildu veselības apdrošināšanas shēmās Francijā apdrošinātāju(-as) sabiedrību (-as) izvēlas, īstenojot pārredzamu piedāvājumu konkursa procedūru (54). |
| --- | --- |

(178)

Apdrošinātājas sabiedrības, kas nav kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, un jo īpaši apdrošināšanas sabiedrības, kuras aktīvi darbojas kolektīvā sociālā nodrošinājuma tirgū uzņēmumu līmenī, var tikt diskriminētas, jo sociālajiem partneriem nav pienākuma izsludināt piedāvājumu konkursu, kas ļautu visiem ieinteresētajiem tirgus dalībniekiem izteikt piedāvājumu attiecībā uz to pakalpojumu segšanu, par kuriem sociālie partneri ir vienojušies, kā arī tikt izraudzītiem piedāvāto pakalpojumu augstākas kvalitātes un/vai zemāku cenu dēļ. Salīdzinājumam jāatzīmē, ka dažās papildu veselības apdrošināšanas shēmās Francijā apdrošinātāju(-as) sabiedrību (-as) izvēlas, īstenojot pārredzamu piedāvājumu konkursa procedūru (54).

| (179) | Līdz ar to jāsecina, ka divi no trīs saderības kritērijiem nav izpildīti un ka Francijas paziņotā atbalsta shēma par labu norīkojuma līgumiem sociālā nodrošinājuma jomā nav saderīga ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(179)

Līdz ar to jāsecina, ka divi no trīs saderības kritērijiem nav izpildīti un ka Francijas paziņotā atbalsta shēma par labu norīkojuma līgumiem sociālā nodrošinājuma jomā nav saderīga ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (180) | Nav nekādu pierādījumu, lai attiecībā uz šo gadījumu varētu tikt piemēroti saderības kritēriji, kas noteikti LESD 107. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(180)

Nav nekādu pierādījumu, lai attiecībā uz šo gadījumu varētu tikt piemēroti saderības kritēriji, kas noteikti LESD 107. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā.

| (181) | Attiecībā uz pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto, Francija norāda, ka sociālais mērķis, kas izvirzīts attiecībā uz pasākumu, apliecina, ka sociālā nodrošinājuma tirgus attīstīšana nākotnē ir ļoti svarīga. Šī attīstīšana ietver tādus mērķus kā sabiedrības veselība, cīņa pret nedrošību, ekonomiskā un sociālā kohēzija, sociālā dialoga attīstīšana un strādājošo aizsardzība, kas ir arī Eiropas Savienības vispārējo interešu mērķi. Komisija tomēr uzskata, ka pasākuma sociālais raksturs nav pietiekami atbilstošs un samērīgs. Tādējādi, kā jau norādīts izvērtējumā par priekšrocības esamību, Komisija uzskata, ka nav nekāda pamatojuma izslēgt no pasākumā paredzētā atbalsta saņemšanas uzņēmumu grupas līgumus, kas sedz tos pašus riskus, bet kurus neslēdz norīkošanas procedūras ietvaros. Tātad pasākums nav samērīgs tajā nozīmē, ka tas neattiecas uz līgumiem, kas netiek noslēgti norīkošanas procedūras ietvaros. Turklāt ir jāsecina, kā jau Komisija to konstatēja attiecībā uz pirmo pasākumu, ka ar darbības atbalstu tiek piešķirts pastāvīgs izmaksu samazinājums, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto, Francija norāda, ka sociālais mērķis, kas izvirzīts attiecībā uz pasākumu, apliecina, ka sociālā nodrošinājuma tirgus attīstīšana nākotnē ir ļoti svarīga. Šī attīstīšana ietver tādus mērķus kā sabiedrības veselība, cīņa pret nedrošību, ekonomiskā un sociālā kohēzija, sociālā dialoga attīstīšana un strādājošo aizsardzība, kas ir arī Eiropas Savienības vispārējo interešu mērķi. Komisija tomēr uzskata, ka pasākuma sociālais raksturs nav pietiekami atbilstošs un samērīgs. Tādējādi, kā jau norādīts izvērtējumā par priekšrocības esamību, Komisija uzskata, ka nav nekāda pamatojuma izslēgt no pasākumā paredzētā atbalsta saņemšanas uzņēmumu grupas līgumus, kas sedz tos pašus riskus, bet kurus neslēdz norīkošanas procedūras ietvaros. Tātad pasākums nav samērīgs tajā nozīmē, ka tas neattiecas uz līgumiem, kas netiek noslēgti norīkošanas procedūras ietvaros. Turklāt ir jāsecina, kā jau Komisija to konstatēja attiecībā uz pirmo pasākumu, ka ar darbības atbalstu tiek piešķirts pastāvīgs izmaksu samazinājums, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta nozīmē.

| (182) | Nobeigumā jāpiebilst, ka Francija nenorādīja uz nevienu citu no LESD 107. panta 3. punktā uzskaitītajiem saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(182)

Nobeigumā jāpiebilst, ka Francija nenorādīja uz nevienu citu no LESD 107. panta 3. punktā uzskaitītajiem saderības kritērijiem.

| (183) | Pēc Francijas un CTIP apgalvotā, norīkošanas procedūras ietvaros sniegtos papildu apdrošināšanas pakalpojumus, kas attiecas uz sociālā nodrošinājuma jomu, var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, īpaši, ja dalība pakalpojumu shēmā ir obligāta un ja pārvaldība ir vienlīdzīga. CTIP arī atsaucas uz Tiesas judikatūru Albany lietā (55), precizējot, ka sociālās aizsardzības shēmas, kuru pamatā ir vienošanās un kurās dalība ir obligāta, pilda vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu uzdevumu. |
| --- | --- |

(183)

Pēc Francijas un CTIP apgalvotā, norīkošanas procedūras ietvaros sniegtos papildu apdrošināšanas pakalpojumus, kas attiecas uz sociālā nodrošinājuma jomu, var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, īpaši, ja dalība pakalpojumu shēmā ir obligāta un ja pārvaldība ir vienlīdzīga. CTIP arī atsaucas uz Tiesas judikatūru Albany lietā (55), precizējot, ka sociālās aizsardzības shēmas, kuru pamatā ir vienošanās un kurās dalība ir obligāta, pilda vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu uzdevumu.

| (184) | Šis noteikums nosaka, ka uz uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumā minētie noteikumi, jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt uzņēmumiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Turklāt tirdzniecības attīstība nedrīkst tikt ietekmēta tādā mērā, ka tas kaitētu Eiropas Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(184)

Šis noteikums nosaka, ka uz uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumā minētie noteikumi, jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt uzņēmumiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Turklāt tirdzniecības attīstība nedrīkst tikt ietekmēta tādā mērā, ka tas kaitētu Eiropas Savienības interesēm.

| (185) | Tādējādi, kā jau tika norādīts pirmā pasākuma izvērtējumā (56), dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, kādi pakalpojumi uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. |
| --- | --- |

(185)

Tādējādi, kā jau tika norādīts pirmā pasākuma izvērtējumā (56), dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, kādi pakalpojumi uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

| (186) | Tāpat Komisija arī atzīmē, ka minētajā Albany lietā Tiesa, norādot uz papildu pensiju nozīmīgumu sociālajā jomā, secināja, ka ekskluzīvu tiesību piešķiršanu attiecībā uz kādas noteiktas nozares papildu pensijas shēmas pārvaldīšanu var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu. |
| --- | --- |

(186)

Tāpat Komisija arī atzīmē, ka minētajā Albany lietā Tiesa, norādot uz papildu pensiju nozīmīgumu sociālajā jomā, secināja, ka ekskluzīvu tiesību piešķiršanu attiecībā uz kādas noteiktas nozares papildu pensijas shēmas pārvaldīšanu var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu.

| (187) | Šajā sakarā nav izslēgts, ka sociālo partneru norīkoto apdrošinātāju sabiedrību sniegtie pakalpojumi var tikt uzskatīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ciktāl norīkošanas procedūras ietvaros noslēgtais nolīgums starp sociālajiem partneriem ir kļuvis saistošs visiem attiecīgās nozares uzņēmumiem (vai attiecīgajam uzņēmumam) un sedz riskus, ko nesedz vai sedz nepietiekoši valsts sociālā nodrošinājuma sistēma. Taču jebkurā gadījumā, kā jau minēts pirmā pasākuma izvērtējumā (57), finanšu pasākumi tāda mehānisma atbalstīšanai ir jāierobežo tiktāl, cik nepieciešams, lai apdrošinātājām sabiedrībām kompensētu papildu izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(187)

Šajā sakarā nav izslēgts, ka sociālo partneru norīkoto apdrošinātāju sabiedrību sniegtie pakalpojumi var tikt uzskatīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ciktāl norīkošanas procedūras ietvaros noslēgtais nolīgums starp sociālajiem partneriem ir kļuvis saistošs visiem attiecīgās nozares uzņēmumiem (vai attiecīgajam uzņēmumam) un sedz riskus, ko nesedz vai sedz nepietiekoši valsts sociālā nodrošinājuma sistēma. Taču jebkurā gadījumā, kā jau minēts pirmā pasākuma izvērtējumā (57), finanšu pasākumi tāda mehānisma atbalstīšanai ir jāierobežo tiktāl, cik nepieciešams, lai apdrošinātājām sabiedrībām kompensētu papildu izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu.

| (188) | Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (58) ir nosacījumi, saskaņā ar kuriem Komisija uzskata šādu kompensāciju par saderīgu ar LESD 106. panta 2. punktu. Konkrētāk, piešķiramās kompensācijas summa, ņemot vērā gūtos ieņēmumus par šo pakalpojumu sniegšanu, kā arī saprātīgu peļņu par šo pienākumu veikšanu, nevar pārsniegt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas izmaksas |
| --- | --- |

(188)

Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (58) ir nosacījumi, saskaņā ar kuriem Komisija uzskata šādu kompensāciju par saderīgu ar LESD 106. panta 2. punktu. Konkrētāk, piešķiramās kompensācijas summa, ņemot vērā gūtos ieņēmumus par šo pakalpojumu sniegšanu, kā arī saprātīgu peļņu par šo pienākumu veikšanu, nevar pārsniegt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas izmaksas

| (189) | Šajā ziņā jāsecina, ka nodokļu ietaupījums, kas radīsies, piemērojot izlīdzināšanas rezervei papildu nodokļu atvieglojumus, neatbilst šim nosacījumam. Ir neiespējami saskatīt kādu sakarību starp nodokļu ietaupījuma apjomu un izmaksām, kas rodas, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(189)

Šajā ziņā jāsecina, ka nodokļu ietaupījums, kas radīsies, piemērojot izlīdzināšanas rezervei papildu nodokļu atvieglojumus, neatbilst šim nosacījumam. Ir neiespējami saskatīt kādu sakarību starp nodokļu ietaupījuma apjomu un izmaksām, kas rodas, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus.

| (190) | Francija savā 2008. gada 31. oktobra vēstulē atzīst, ka kompensācijas (nodokļu ietaupījuma) apmērs vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Kopienas nostādnēs. Tomēr tā uzskata, ka šie nosacījumi nav samērojami ar attiecīgo darījumu īpatnībām. Francija apgalvo, ka nodokļu atskaitīšanas mehānisms ir piemērotāks un elastīgāks, nekā dotācija, ko piešķir, pamatojoties uz precīzu to papildu izdevumu novērtējumu, kas pakalpojumu sniedzējam radušies, sniedzot minētos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(190)

Francija savā 2008. gada 31. oktobra vēstulē atzīst, ka kompensācijas (nodokļu ietaupījuma) apmērs vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Kopienas nostādnēs. Tomēr tā uzskata, ka šie nosacījumi nav samērojami ar attiecīgo darījumu īpatnībām. Francija apgalvo, ka nodokļu atskaitīšanas mehānisms ir piemērotāks un elastīgāks, nekā dotācija, ko piešķir, pamatojoties uz precīzu to papildu izdevumu novērtējumu, kas pakalpojumu sniedzējam radušies, sniedzot minētos pakalpojumus.

| (191) | Tomēr Komisija uzskata, ka Kopienas nostādnēs noteiktie kritēriji ir pilnībā jāievēro, jo tie nodrošina nepieciešamo līdzsvaru starp, no vienas puses, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pareizu darbību un, no otras puses, to, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tādā mērā, ka tas kaitētu Eiropas Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(191)

Tomēr Komisija uzskata, ka Kopienas nostādnēs noteiktie kritēriji ir pilnībā jāievēro, jo tie nodrošina nepieciešamo līdzsvaru starp, no vienas puses, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pareizu darbību un, no otras puses, to, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tādā mērā, ka tas kaitētu Eiropas Savienības interesēm.

| (192) | Tāpēc Komisija uzskata, ka LESD 106. panta 2. punkta nosacījumi tādā nozīmē, kā tie interpretēti Kopienas nostādnēs, nav ievēroti, un tāpēc attiecībā pret šiem nosacījumiem pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(192)

Tāpēc Komisija uzskata, ka LESD 106. panta 2. punkta nosacījumi tādā nozīmē, kā tie interpretēti Kopienas nostādnēs, nav ievēroti, un tāpēc attiecībā pret šiem nosacījumiem pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

IX.   SECINĀJUMS

| (193) | Komisija secina, ka Francijas paziņotās atbalsta shēmas solidāru un atbildīgu līgumu, kā arī kolektīvu sociālā nodrošinājuma līgumu attīstīšanai ir uzskatāmas par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā arī atzīmē, ka, neskatoties uz atbalsta shēmu sociālo mērķi, to īstenošanas noteikumi kavē izpildīt nosacījumus, kas noteikti LESD 107. panta 2. un 3. punktā, kā arī 106. panta 2. punktā. Līdz ar to šīs divas atbalsta shēmas nevar uzskatīt par saderīgām ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(193)

Komisija secina, ka Francijas paziņotās atbalsta shēmas solidāru un atbildīgu līgumu, kā arī kolektīvu sociālā nodrošinājuma līgumu attīstīšanai ir uzskatāmas par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā arī atzīmē, ka, neskatoties uz atbalsta shēmu sociālo mērķi, to īstenošanas noteikumi kavē izpildīt nosacījumus, kas noteikti LESD 107. panta 2. un 3. punktā, kā arī 106. panta 2. punktā. Līdz ar to šīs divas atbalsta shēmas nevar uzskatīt par saderīgām ar iekšējo tirgu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsta shēmas, ko Francija plāno īstenot, lai attīstītu solidārus un atbildīgus veselības apdrošināšanas līgumus un kolektīvus papildu veselības apdrošināšanas līgumus pret nāves gadījumu, darbnespējas un invaliditātes risku, piemērojot Vispārējā nodokļu kodeksa 207. panta 2. 1461. punktu, 1. apakšpunktu un 39.-quinquies pantu GD, ir uzskatāmas par valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Šā iemesla dēļ šīs atbalsta shēmas nevar tikt īstenotas.

2. pants

Francija divu mēnešu laikā no šā lēmuma izziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šim lēmumam.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. LESD ieviesa arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopiena” ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”.

1

(2)  OV C 38, 12.2.2008., 10. lpp.

2

(3)  Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 303, 31.12.2006., 20228 lpp., teksts Nr. 2 (avots: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  OV C 136, 16.6.2009., 13. lpp., 41. punkts.

5

(6)  Paziņojumā ir minēts atbrīvojums no profesionālā nodokļa. Tomēr starplaikā tas tika aizstāts ar teritoriālo saimnieciskās darbības nodokli, ko veido uzņēmuma nekustamā īpašuma iemaksa un uzņēmuma pievienotās vērtības iemaksa.

6

(7)  Sk. Komisijas 2004. gada 2. jūnija lēmumu par valsts atbalstu Nr. E 46/2001 – Francija – Atbrīvojums no nodokļa, ko piemēro attiecībā uz veselības apdrošināšanas līgumiem, pieejams: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46

7

(8)  Sk. Komisijas 2010. gada 29. oktobra lēmumu par valsts atbalstu Nr. E 401/2010 – Francija – Grozījumi, kas attiecas uz atbrīvojumu no īpašā nodokļa, ko piemēro attiecībā uz apdrošināšanas nolīgumiem, kas ietver solidārus un atbildīgus līgumus.

8

(9)  Noteikumi attiecībā uz līguma atbildīgo raksturu (apdrošināšana nesedz izdevumus, kas rodas, pārsniedzot atsevišķām darbībām noteikto honorāru tarifu, un neapmaksā dažus ar profilaksi saistītos pakalpojumus) tika ieviesti 2006. gadā.

9

(10)  Dekrēta projektā noteiktā proporcija ir 85 %.

10

(11)  Dekrēta projektā noteiktā proporcija ir 93 %.

11

(12)  Valsts palīdzība, piešķirot atlaidi apdrošināšanas prēmijai, personām, kuru ienākumi ir zemāki par noteikto iztikas līmeni attiecīgajam ģimenes stāvoklim. Palīdzības apmērs svārstās no EUR 100 līdz 500 atkarībā no palīdzības saņēmēja vecuma.

12

(13)  Dekrēta projektā noteiktā minimālā attiecība ir 3 %.

13

(14)  Dekrēta projektā noteiktā minimālā attiecība šai vecuma robežai ir 16 %.

14

(15)  Dekrēta projektā noteiktā minimālā attiecība šai vecuma robežai ir 31 %.

15

(16)  Rezerve “saistību un maksājumu segšanai” ir bilances pasīvā ierakstītā summa, kas paredzēta to maksājumu segšanai, kuru laiku vai apmēru nevar precīzi noteikt. Rezerves izveidošana paredz gan izlīdzināšanas rezerves papildinājumu (maksājumu konts), gan pasīvā ierakstītās rezerves (bilances konts) iegrāmatošanu. Izlīdzināšanas tehniskā rezerve ir uzkrājumu veids saistību un maksājumu segšanai.

16

(17)  OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.

17

(18)  Sk. Sociālā nodrošinājuma kodeksa L912-1. pantu.

18

(19)  Norīkotā apdrošinātāja sabiedrība norīkojuma pasākuma ietvaros nevar vienpusēji izlemt par grozījumu izdarīšanu attiecībā uz apdrošināšanas shēmu, piemēram, nolemt paaugstināt iemaksu apmēru. Par izmaiņām apdrošināšanas shēmā lemj sociālie partneri (pakalpojumu uzlabošana, iemaksu apmēra koriģēšana utt.).

19

(20)  Starpība starp prēmiju vai iemaksu summu, no kuras atskaita līdzekļus likumīgi izveidotai rezervei, un izmaksāto apdrošināšanas atlīdzību summu, kopā ar tai pieskaitītajām izmaksām, kas rodas no attiecīgajiem līgumiem.

20

(21)  Tā kā paziņošanas posmā Francija kvalificēja paziņotos pasākumus kā valsts atbalstu, Komisija veica tikai īsu atbilstības analīzi.

21

(22)  Sk. Tiesas 1999. gada 21. septembra spriedumu lietā C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie (Recueil 1999., I-5751. lpp.)

22

Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

Recueil

(23)  Sk. 22. zemsvītras piezīmē minēto Tiesas spriedumu lietā C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds.

23

Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds

(24)  Saskaņā ar Apdrošināšanas sabiedrību un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību uzraudzības pārvaldes 2006. gada pārskata ziņojumu, papildu veselības apdrošināšanas tirgū darbojas 263 apdrošināšanas uzņēmumi, kā arī 66 kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības un 1 201 savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība.

24

(25)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

25

(26)  Sk. 22. zemsvītras piezīmē minēto Tiesas spriedumu lietā C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

26

Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(27)  Sk. 22. zemsvītras piezīmē minētā sprieduma 71. punktu un nākamos punktus.

27

(28)  Universālā veselības apdrošināšanas fonda (Fonds CMU) 2006. gada ziņojums, 13. pielikums – 100 lielākās papildu veselības apdrošināšanas sabiedrības, pieejams: http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport% 202006.pdf.

28

Fonds CMU

(29)  Fonds CMU 2008. gada pārskata ziņojums, 13.5.2009., 33. lpp.

29

Fonds CMU

(30)  Tā nav kopīgi pārvaldīta sociālā nodrošinājuma sabiedrība, uz kuru attiecas Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodekss, bet gan savstarpējās apdrošināšanas sabiedrība, uz kuru attiecas Apdrošināšanas kodekss.

30

(31)  Sk. Francijas Konkurences pārvaldes Lēmumu Nr. 09-DCC-61 (2009. gada 4. novembris) par kopīgi pārvaldītas sociālās apdrošināšanas sabiedrības Prévadiès vienpersonīgu kontroli pār kopīgi pārvaldītām sociālās apdrošināšanas sabiedrībām Altéis un Releya, 4. lpp.

31

Prévadiès

Altéis

Releya

(32)  Šajā apdrošināšanas grupā ietilpst kopīgi pārvaldītas sociālā nodrošinājuma sabiedrības, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības, savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvās biedrības un savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvo biedrību apvienības.

32

(33)  Sk. 31. zemsvītras piezīmē minēto lēmumu, 5. lpp.

33

(34)  Francijas Revīzijas palāta, Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages, 2008. gada aprīlis.

34

Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages

(35)  Sk. 2006. gada 9. augusta ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministra vēstuli Mutuelle Préviade-Mutouest padomēm par sadarbību papildu veselības apdrošināšanas nozarē (Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, Nr. 7.a, 15.09.2006., 2. lpp.).

35

Mutuelle Préviade-Mutouest

Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

(36)  Sk. Senāta 2008. gada 8. jūnija informatīvo ziņojumu Nr. 385 par veselības apdrošināšanas finansējuma sadali kopš 1996. gada un izmaksu pārvedumiem starp obligātās veselības apdrošināšanas sistēmu, papildu veselības apdrošināšanas sistēmu un mājsaimniecībām, 11. lpp.

36

(37)  Fonds CMU 2008. gada pārskata ziņojums, 13.5.2009., 33. lpp.

37

Fonds CMU

(38)  Id., 13. lpp.

38

(39)  Sk. Tiesas 2006. gada 22. jūnija spriedumu apvienotajās lietās C-182/03 un C-217/03, Forum 187 ASBL (Krājums 2006., I-5479. lpp., 86. punkts) un tajā minēto judikatūru.

39

Forum 187 ASBL

(40)  Sk. Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā C-280/00, Altmark Trans et Regierungspräsidium Magdeburg (Recueil 2003., I-7747. lpp.).

40

Altmark Trans et Regierungspräsidium Magdeburg (Recueil

(41)  Saistībā ar šo sk. Tiesas 2002. gada 7. marta spriedumu lietā C-310/99 Italie/Commission (Recueil 2002., I-2289. lpp. 84. punkts).

41

Italie/Commission

Recueil

(42)  Attiecībā uz LESD 107. panta 2. punkta šauru interpretēšanu sk. Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C-278/00, Grèce contre Commission (Recueil 2000., I-3997. lpp., 81. un 82. punkts) un Vispārējās tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedumu lietā T-171/02, Regione autonoma della Sardegna contre Commission (Krājums 2005., II-2123. lpp., 165. un 166. punkts).

42

Grèce contre Commission

Recueil

Regione autonoma della Sardegna contre Commission

(43)  Šajā ziņā sk. Komisijas 2007. gada 30. maija Lēmumu N 911/2006 – Francija – Amatpersonu papildu sociālā apdrošināšana, 34.–36. apsvērums.

43

(44)  Sk. kritēriju aprakstu šā lēmuma 20. apsvērumā.

44

(45)  Saskaņā ar dekrēta projektā minēto vismaz 75 % no līgumiem, attiecībā uz kuriem varētu piešķirt atbalstu, ir jāatbilst kādam no turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem: 1) jānodrošina līgumā paredzēto apdrošināšanas garantiju saglabāšana bez maksas un vismaz sociālā nodrošinājuma shēmā noteikto tarifu apmērā apdrošinātajai personai vai vajadzības gadījumā tiesību pārņēmējam 6 mēnešus, skaitot no dienas, kad apdrošinātā persona ir zaudējusi darbu, ieguvusi invaliditātes statusu, vai no dienas, kad iestājusies personas nāve; vai 2) apdrošināšanas sabiedrībai 1 gadu jāveic iemaksas 30 % apmērā par apdrošinātajām personām, kas zaudējušas darbu, ir jaunākas par 26 gadiem un ir mācekļi, kā arī par tām apdrošinātajām personām, kas ir daļējā vai pilnīgā apgādībā.

45

(46)  Sk. 7. zemsvītras piezīmē minēto Komisijas 2004. gada 2. jūnija lēmumu.

46

(47)  Francijas Revīzijas palāta, Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages, 2008. gada aprīlis.

47

Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages

(48)  Saistībā ar šo sk. Komisijas pamatnostādnes attiecībā uz EK līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošanu valsts atbalstam aviācijas nozarē (OV C 350, 10.12.1994., 11. lpp.).

48

(49)  Savstarpējās apdrošināšanas sistēmas kodeksa L112-1. panta otrā daļa.

49

(50)  Sk. Vispārējās tiesas spriedumu apvienotajās lietās T-116/01 un T-118/01, P&O European Ferries (Recueil 2003., II-2957. lpp., 163. punkts).

50

P&O European Ferries

Recueil

(51)  1989. gada 31. decembra Likuma Nr. 89-1009 par apdrošinātajām personām sniegto apdrošināšanas garantiju pastiprināšanu attiecībā pret noteiktiem riskiem 1. pants.

51

(52)  No brīža, kad darba devējs uzņemas iemaksu veikšanu (daļēji vai pilnībā), visiem darbiniekiem ir jāiesaistās sociālā nodrošinājuma līgumā, ko noslēdzis uzņēmums vai profesionālā nozare.

52

(53)  2006. gada nogalē bija noslēgti vairāk nekā 100 koplīgumi par algoto darbinieku apdrošināšanu pret nāves gadījuma, darbnespējas un invaliditātes riskiem, un šie koplīgumi bija noslēgti ar norīkošanas procedūrā izvēlētu kopīgi pārvaldītu sociālā nodrošinājuma sabiedrību.

53

(54)  Sk. Komisijas 2007. gada 30. maija Lēmumu N 911/2006 – Francija – Amatpersonu papildu sociālā apdrošināšana, 39. apsvērumu un nākamos apsvērumus.

54

(55)  Sk. 22. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

55

Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(56)  Sk. šā lēmuma 143. apsvērumu.

56

(57)  Sk. šā lēmuma 143. apsvērumu.

57

(58)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

58

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 27. maijs),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū hroma pikolinātu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3586)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2011/320/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Cantox Health Sciences International uzņēmuma Nutrition 21 vārdā 2009. gada 6. aprīlī Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par hroma pikolināta kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Cantox Health Sciences International uzņēmuma Nutrition 21 vārdā 2009. gada 6. aprīlī Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par hroma pikolināta kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū.

| (2) | Īrijas kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde 2009. gada 24. aprīlī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka nepieciešams papildu novērtējums. |
| --- | --- |

(2)

Īrijas kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde 2009. gada 24. aprīlī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka nepieciešams papildu novērtējums.

| (3) | Komisija par lūgumu 2009. gada 30. aprīlī informēja visas dalībvalstis. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) 2009. gada 12. augustā tika lūgts veikt novērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par lūgumu 2009. gada 30. aprīlī informēja visas dalībvalstis. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) 2009. gada 12. augustā tika lūgts veikt novērtējumu.

| (4) | Pēc Komisijas lūguma EFSA2010. gada 10. novembrī pieņēma atzinumu (2) par hroma pikolināta kā hroma avota, kas uztura apsvērumu dēļ pievienots vispārējai lietošanai paredzētiem pārtikas produktiem un īpašas diētas pārtikas produktiem, nekaitīgumu. EFSA savā atzinumā secināja, ka hroma pikolināts ir nekaitīgs, ja kopējā hroma deva nepārsniedz 250 μg dienā, kas ir Pasaules Veselības organizācijas noteiktā vērtība hroma papildus uzņemšanai, kuru nevajadzētu pārsniegt. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas lūguma EFSA2010. gada 10. novembrī pieņēma atzinumu (2) par hroma pikolināta kā hroma avota, kas uztura apsvērumu dēļ pievienots vispārējai lietošanai paredzētiem pārtikas produktiem un īpašas diētas pārtikas produktiem, nekaitīgumu. EFSA savā atzinumā secināja, ka hroma pikolināts ir nekaitīgs, ja kopējā hroma deva nepārsniedz 250 μg dienā, kas ir Pasaules Veselības organizācijas noteiktā vērtība hroma papildus uzņemšanai, kuru nevajadzētu pārsniegt.

| (5) | Komisijas 2009. gada 13. oktobra Regulā (EK) Nr. 953/2009 par vielām, ko īpašu uztura apsvērumu dēļ var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un/vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1925/2009 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (4) ir izstrādāti īpaši noteikumi vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu lietošanai pārtikas produktos. Hroma pikolināta lietošana jāatļauj, neskarot šo tiesību aktu prasības. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2009. gada 13. oktobra Regulā (EK) Nr. 953/2009 par vielām, ko īpašu uztura apsvērumu dēļ var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un/vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1925/2009 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (4) ir izstrādāti īpaši noteikumi vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu lietošanai pārtikas produktos. Hroma pikolināta lietošana jāatļauj, neskarot šo tiesību aktu prasības.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Hroma pikolinātu kā hroma avotu, kas aprakstīts pielikumā, var laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, kas izmantojama pārtikas produktos, neskarot īpašos noteikumus Regulā (EK) Nr. 953/2009 un/vai Regulā (EK) Nr. 1925/2006.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautās jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “hroma pikolināts”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

Briselē, 2011. gada 27. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(12):1883.

2

EFSA Journal

(3)  OV L 269, 14.10.2009., 9. lpp.

3

(4)  OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

4

---

PIELIKUMS

HROMA PIKOLINĀTA SPECIFIKĀCIJA

Apraksts Hroma pikolināts ir sarkanīgs birstošs pulveris, kas nedaudz šķīst ūdenī pie pH 7. Sāls šķīst arī polāros organiskos šķīdinātājos.

Hroma pikolināta ķīmiskais nosaukums ir tris(2piridīnkarboksilāt-N,O)hroms(III) jeb 2-piridīnkarbonskābes hroma (III) sāls.

CAS numurs: 14639-25-9

Ķīmiskā formula: Cr(C6H4NO2)3

Struktūrformula:

Image

| Hroma pikolināta ķīmiskās īpašības |
| --- |
| Hroma pikolināts | vairāk par 95 % |
| Hroms (III) | 12–13 % |
| Hroms (VI) | nav |
| Ūdens | ne vairāk par 4 % |

Hroma pikolināta ķīmiskās īpašības

Hroma pikolināts

vairāk par 95 %

Hroms (III)

12–13 %

Hroms (VI)

nav

Ūdens

ne vairāk par 4 %

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 27. maijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK nosaka simbolu, lai informētu sabiedrību par peldvietu ūdens klasifikāciju un peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties

(2011/321/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Direktīvu 2006/7/EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2006/7/EK 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta noteikumos ir paredzēts pienākums informēt sabiedrību par pašreizējo peldvietu ūdens klasifikāciju un peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, izmantojot skaidru un vienkāršu zīmi vai simbolu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2006/7/EK 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta noteikumos ir paredzēts pienākums informēt sabiedrību par pašreizējo peldvietu ūdens klasifikāciju un peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, izmantojot skaidru un vienkāršu zīmi vai simbolu.

| (2) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/7/EK 16. panta 1. punktu izveidotā komiteja. |
| --- | --- |

(2)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/7/EK 16. panta 1. punktu izveidotā komiteja.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lai aktīvi izplatītu un darītu ātri pieejamu informāciju par peldvietu ūdens klasifikāciju un peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, kā minēts Direktīvas 2006/7/EK 12. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir pieņemti šādi simboli.

| 1. | Simboli, ar kuriem informē par peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, ir norādīti šā lēmuma pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

1.

Simboli, ar kuriem informē par peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, ir norādīti šā lēmuma pielikuma 1. daļā.

| 2. | Simboli, ar kuriem informē par peldvietu ūdens klasifikāciju, ir norādīti šā lēmuma pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

2.

Simboli, ar kuriem informē par peldvietu ūdens klasifikāciju, ir norādīti šā lēmuma pielikuma 2. daļā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 27. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1.   DAĻA

Simboli, ar kuriem informē par peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties

Image

Image

2.   DAĻA

Simboli, ar kuriem informē par peldvietu ūdens klasifikāciju

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 27. maijs),

ar ko groza I un II pielikumu Lēmumam 2009/861/EK par pārejas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz prasībām neatbilstoša svaigpiena pārstrādi konkrētos piena pārstrādes uzņēmumos Bulgārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3647)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/322/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 9. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Minētajos noteikumos ir ietvertas higiēnas prasības attiecībā uz svaigpienu un piena produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Minētajos noteikumos ir ietvertas higiēnas prasības attiecībā uz svaigpienu un piena produktiem.

| (2) | Komisijas Lēmums 2009/861/EK (2) piena pārstrādes uzņēmumiem Bulgārijā, kuri uzskaitīti minētajā lēmumā, paredz dažas atkāpes no prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) 853/2004 III pielikuma IX sadaļas I nodaļas II un III apakšnodaļā. Minēto lēmumu piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmums 2009/861/EK (2) piena pārstrādes uzņēmumiem Bulgārijā, kuri uzskaitīti minētajā lēmumā, paredz dažas atkāpes no prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) 853/2004 III pielikuma IX sadaļas I nodaļas II un III apakšnodaļā. Minēto lēmumu piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.

| (3) | Tādēļ daži piena pārstrādes uzņēmumi, kas uzskaitīti Lēmuma 2009/861/EK I pielikumā, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 attiecīgajiem noteikumiem, drīkst pārstrādāt prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu pienu ar nosacījumu, ka prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu pienu pārstrādā nošķirtās ražošanas līnijās. Turklāt konkrēti piena pārstrādes uzņēmumi, kuri ir uzskaitīti minētā lēmuma II pielikumā, drīkst pārstrādāt prasībām neatbilstošu pienu, to nepārstrādājot nošķirtās ražošanas līnijās. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ daži piena pārstrādes uzņēmumi, kas uzskaitīti Lēmuma 2009/861/EK I pielikumā, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 attiecīgajiem noteikumiem, drīkst pārstrādāt prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu pienu ar nosacījumu, ka prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu pienu pārstrādā nošķirtās ražošanas līnijās. Turklāt konkrēti piena pārstrādes uzņēmumi, kuri ir uzskaitīti minētā lēmuma II pielikumā, drīkst pārstrādāt prasībām neatbilstošu pienu, to nepārstrādājot nošķirtās ražošanas līnijās.

| (4) | Bulgārija 2010. gada 24. novembrī nosūtīja Komisijai pārskatītu un atjauninātu šādu piena pārstrādes uzņēmumu sarakstu. |
| --- | --- |

(4)

Bulgārija 2010. gada 24. novembrī nosūtīja Komisijai pārskatītu un atjauninātu šādu piena pārstrādes uzņēmumu sarakstu.

| (5) | Lēmuma 2009/861/EK I pielikumā uzņēmums ar 7. kārtas numuru (BG 0812009 “Serdika - 90” AD) jaunajā sarakstā vairs nav ietverts, un tam ir atļauts laist Kopienas iekšējā tirgū piena produktus, tāpēc ka tie atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas I nodaļā. |
| --- | --- |

(5)

Lēmuma 2009/861/EK I pielikumā uzņēmums ar 7. kārtas numuru (BG 0812009 “Serdika - 90” AD) jaunajā sarakstā vairs nav ietverts, un tam ir atļauts laist Kopienas iekšējā tirgū piena produktus, tāpēc ka tie atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas I nodaļā.

| (6) | Turklāt Lēmuma 2009/861/EK II pielikumā ietvertais uzņēmums ar 14. kārtas numuru (BG 1312002 “Milk Grup” EOOD), uzņēmums ar 25. kārtas numuru (BG 1612020 ET “Bor-Chvor”), ar 70. kārtas numuru (BG 2412041 “Mlechen svyat 2003” OOD) un 92. kārtas numuru (2212023 “EL BI BULGARIKUM”) jaunajā sarakstā vairs nav ietverti, un tiem ir atļauts laist Kopienas iekšējā tirgū piena produktus, jo tie atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas I nodaļā. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Lēmuma 2009/861/EK II pielikumā ietvertais uzņēmums ar 14. kārtas numuru (BG 1312002 “Milk Grup” EOOD), uzņēmums ar 25. kārtas numuru (BG 1612020 ET “Bor-Chvor”), ar 70. kārtas numuru (BG 2412041 “Mlechen svyat 2003” OOD) un 92. kārtas numuru (2212023 “EL BI BULGARIKUM”) jaunajā sarakstā vairs nav ietverti, un tiem ir atļauts laist Kopienas iekšējā tirgū piena produktus, jo tie atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas I nodaļā.

| (7) | Tāpēc Lēmums 2009/861/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Lēmums 2009/861/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2009/861/EK I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2011. gada 1. marta.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 27. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

1

(2)  OV L 314, 1.12.2009., 83. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2009/861/EK I un II pielikumu aizstāj ar šādiem pielikumiem.

I PIELIKUMS

To piena pārstrādes uzņēmumu saraksts, kuriem ir atļauts pārstrādāt prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu pienu saskaņā ar 2. pantu

| Nr. | Veterinārais Nr. | Uzņēmuma nosaukums | Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | “Bi Si Si Handel” OOD | gr. Elena
  ul. “Treti mart” 19 |
| 2 | BG 0512025 | “El Bi Bulgarikum” EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | “Mlechen ray - 2” EOOD | gr. Vratsa
  kv. “Bistrets” |
| 4 | BG 0612043 | ET “Zorov- 91 -Dimitar Zorov” | gr. Vratsa
  Mestnost “Parshevitsa” |
| 5 | BG 2012020 | “Yotovi” OOD | gr. Sliven
  kv. “Rechitsa” |
| 6 | BG 2512020 | “Mizia-Milk” OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | “Rodopeya - Belev” EOOD | gr. Smolyan,
  Ul. “Trakya” 20 |
| 8 | BG 1212001 | “S i S - 7” EOOD | gr. Montana
  “Vrachansko shose” 1 |
| 9 | BG 2812003 | “Balgarski yogurt” OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Nr.

Veterinārais Nr.

Uzņēmuma nosaukums

Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums

1

BG 0412010

“Bi Si Si Handel” OOD

gr. Elena

ul. “Treti mart” 19

2

BG 0512025

“El Bi Bulgarikum” EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

“Mlechen ray - 2” EOOD

gr. Vratsa

kv. “Bistrets”

4

BG 0612043

ET “Zorov- 91 -Dimitar Zorov”

gr. Vratsa

Mestnost “Parshevitsa”

5

BG 2012020

“Yotovi” OOD

gr. Sliven

kv. “Rechitsa”

6

BG 2512020

“Mizia-Milk” OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

“Rodopeya - Belev” EOOD

gr. Smolyan,

Ul. “Trakya” 20

8

BG 1212001

“S i S - 7” EOOD

gr. Montana

“Vrachansko shose” 1

9

BG 2812003

“Balgarski yogurt” OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II PIELIKUMS

To piena pārstrādes uzņēmumu saraksts, kuriem ir atļauts pārstrādāt prasībām neatbilstošu pienu saskaņā ar 3. pantu

| Nr. | Veterinārais Nr. | Uzņēmuma nosaukums | Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | “Stelimeks” EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | “Anmar” OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD “Persenski” | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET “Georgi Gushterov DR” | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | “Evro miyt end milk” EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | “Matev-Mlekoprodukt” OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET “Rima-Rumen Borisov” | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | “Inter-D” OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | “Alpina -Milk” EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD “Ikay” | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK “Rodopa milk” | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | “Penchev” EOOD | gr. Chirpan
  ul. “Septemvriytsi” 58 |
| 13 | 2512021 | “Keya-Komers-03” EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET “Veles-Kostadin Velev” | gr. Razlog
  ul. “Golak” 14 |
| 15 | 2312041 | “Danim-D.Stoyanov” EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | “Kamadzhiev-milk” EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD “Voynov i sie” | gr. Montana ul. “N.Yo.Vaptsarov” 8 |
| 18 | 0712001 | “Ben Invest” OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET “Ahmed Tatarla” | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | “Ekobalkan” OOD | gr. Sofia
  bul “Evropa” 138 |
| 21 | 2312030 | ET “Favorit- D.Grigorov” | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET “Belite kamani” | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET “Voynov-Ventsislav Hristakiev” | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | “Lavena” OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET “Slavka Todorova” | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET “Radev-Radko Radev” | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | “Lakti ko” OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET “Karamfil Kasakliev” | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | “Rodopchanka” OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET “Vekir” | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET “Ivan Kondev” | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | “Megakomers” OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD “LAF-Velizarov i sie” | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD “Nivego” | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET “Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova” | gr. Vratsa
  ul. “Ilinden” 3 |
| 36 | 0612042 | ET “Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova” | gr. Krivodol
  ul. “Vasil Levski” |
| 37 | 1012008 | “Kentavar” OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | “Milkkomm”
  EOOD | gr. Lom ul. “Al.Stamboliyski” 149 |
| 39 | 1212031 | “ADL” OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | “Mandra” OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET “Petar Tonovski-Viola” | gr. Koynare
  ul. “Hr.Botev” 14 |
| 42 | 1512010 | ET “Militsa Lazarova-90” | gr. Slavyanovo,
  ul. “Asen Zlatarev” 2 |
| 43 | 1612024 | SD “Kostovi - EMK” | gr. Saedinenie
  ul. “L.Karavelov” 5 |
| 44 | 1612043 | ET “Dimitar Bikov” | s. Karnare
  obsht. “Sopot” |
| 45 | 1712046 | ET “Stem-Tezdzhan Ali” | gr. Razgrad
  ul. “Knyaz Boris” 23 |
| 46 | 2012012 | ET “Olimp-P.Gurtsov” | gr. Sliven
  m-t “Matsulka” |
| 47 | 2112003 | “Milk- inzhenering” OOD | gr.Smolyan
  ul. “Chervena skala” 21 |
| 48 | 2112027 | “Keri” OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | “Mogila” OOD | gr. Godech,
  ul. “Ruse” 4 |
| 50 | 2512018 | “Biomak” EOOD | gr. Omurtag
  ul. “Rodopi” 2 |
| 51 | 2712013 | “Ekselans” OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET “Bulmilk-Nikolay Nikolov” | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET “Mladost-2-Yanko Yanev” | gr. Yambol,
  ul. “Yambolen” 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET “Petar Mitov-Universal” | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra “IPZHZ” | gr. Troyan
  ul. “V.Levski” 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET “Madar” | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | “Bulmilk” OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET “Alada-Mohamed Banashak” | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | “ABLAMILK” EOOD | gr. Lukovit,
  ul. “Yordan Yovkov” 13 |
| 60 | 1312005 | “Ravnogor” OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | “Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET “Deniz” | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET “Ivan Gardev 52” | gr. Kermen
  ul. “Hadzhi Dimitar” 2 |
| 64 | 2012024 | ET “Denyo Kalchev 53” | gr. Sliven
  ul. “Samuilovsko shose” 17 |
| 65 | 2112015 | OOD “Rozhen Milk” | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET “Vladimir Karamitev” | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET “Agropromilk” | gr. Ihtiman, ul. “P.Slaveikov” 19 |
| 68 | 2612038 | “Bul Milk” EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET “Todorovi-53” | gr. Topolovgrad ul. “Bulgaria” 65 |
| 70 | BG 1812008 | “Vesi” OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | “Si Vi Es” OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET “Eliksir-Petko Petev” | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | “Sirma Prista” AD | gr. Ruse
  bul. “3-ti mart” 51 |
| 74 | BG 2512001 | “Mladost -2002” OOD | gr. Targovishte
  bul. “29-ti yanuari” 7 |
| 75 | 0312002 | ET “Mario” | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | “Rosta” EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | “FAMA” AD | gr. Dobrich
  bul. “Dobrudzha” 2 |
| 78 | 0912003 | “Koveg-mlechni produkti” OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET “Boycho Videnov - Elbokada 2000” | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | “Diva 02” OOD | gr. Isperih
  ul. “An.Kanchev” |
| 81 | 1712019 | ET “Ivaylo-Milena Stancheva” | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET “Ali Isliamov” | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | “Maxima milk” OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | “DAV - Viktor Simonov” EOOD | gr. Vetovo
  ul. “Han Kubrat” 52 |
| 85 | 2012010 | “Saray” OOD | s. Asen |
| 86 | 2012032 | “Kiveks” OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | “Minchevi” OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | “Serdika -94” OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET “Sisi Lyubomir Semkov” | s. Anton |
| 90 | 2312033 | “Balkan spetsial” OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD “Laktoni” | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | “Inikom” OOD | gr. Galabovo
  ul. “G.S.Rakovski” 11 |
| 93 | 2512011 | ET “Sevi 2000-Sevie Ibryamova” | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET “Detelina 39” | s. Brod |
| 95 | 2812002 | “Arachievi” OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska |
| 96 | BG 1612021 | ET “Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov” | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | “Hemus-Milk komers” OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | “Raftis” EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET “Iliyan Isakov” | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | “MAH 2003” EOOD | gr. Etropole
  bul. “Al. Stamboliyski” 21 |
| 101 | 2712005 | “Nadezhda” OOD | s. Kliment |

Nr.

Veterinārais Nr.

Uzņēmuma nosaukums

Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums

1

BG 2412037

“Stelimeks” EOOD

s. Asen

2

0912015

“Anmar” OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD “Persenski”

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET “Georgi Gushterov DR”

s. Yahinovo

5

1012018

“Evro miyt end milk” EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

“Matev-Mlekoprodukt” OOD

s. Goran

7

1112017

ET “Rima-Rumen Borisov”

s. Vrabevo

8

1312023

“Inter-D” OOD

s. Kozarsko

9

1612049

“Alpina -Milk” EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD “Ikay”

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK “Rodopa milk”

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

“Penchev” EOOD

gr. Chirpan

ul. “Septemvriytsi” 58

13

2512021

“Keya-Komers-03” EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET “Veles-Kostadin Velev”

gr. Razlog

ul. “Golak” 14

15

2312041

“Danim-D.Stoyanov” EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

“Kamadzhiev-milk” EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD “Voynov i sie”

gr. Montana ul. “N.Yo.Vaptsarov” 8

18

0712001

“Ben Invest” OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET “Ahmed Tatarla”

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

“Ekobalkan” OOD

gr. Sofia

bul “Evropa” 138

21

2312030

ET “Favorit- D.Grigorov”

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET “Belite kamani”

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET “Voynov-Ventsislav Hristakiev”

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

“Lavena” OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET “Slavka Todorova”

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET “Radev-Radko Radev”

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

“Lakti ko” OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET “Karamfil Kasakliev”

gr. Dospat

29

BG 0912004

“Rodopchanka” OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET “Vekir”

s. Godlevo

31

0112013

ET “Ivan Kondev”

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

“Megakomers” OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD “LAF-Velizarov i sie”

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD “Nivego”

s. Chiren

35

0612041

ET “Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova”

gr. Vratsa

ul. “Ilinden” 3

36

0612042

ET “Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova”

gr. Krivodol

ul. “Vasil Levski”

37

1012008

“Kentavar” OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

“Milkkomm”

EOOD

gr. Lom ul. “Al.Stamboliyski” 149

39

1212031

“ADL” OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

“Mandra” OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET “Petar Tonovski-Viola”

gr. Koynare

ul. “Hr.Botev” 14

42

1512010

ET “Militsa Lazarova-90”

gr. Slavyanovo,

ul. “Asen Zlatarev” 2

43

1612024

SD “Kostovi - EMK”

gr. Saedinenie

ul. “L.Karavelov” 5

44

1612043

ET “Dimitar Bikov”

s. Karnare

obsht. “Sopot”

45

1712046

ET “Stem-Tezdzhan Ali”

gr. Razgrad

ul. “Knyaz Boris” 23

46

2012012

ET “Olimp-P.Gurtsov”

gr. Sliven

m-t “Matsulka”

47

2112003

“Milk- inzhenering” OOD

gr.Smolyan

ul. “Chervena skala” 21

48

2112027

“Keri” OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

“Mogila” OOD

gr. Godech,

ul. “Ruse” 4

50

2512018

“Biomak” EOOD

gr. Omurtag

ul. “Rodopi” 2

51

2712013

“Ekselans” OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET “Bulmilk-Nikolay Nikolov”

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET “Mladost-2-Yanko Yanev”

gr. Yambol,

ul. “Yambolen” 13

54

BG 1012020

ET “Petar Mitov-Universal”

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra “IPZHZ”

gr. Troyan

ul. “V.Levski” 281

56

BG 1712042

ET “Madar”

s. Terter

57

BG 2612042

“Bulmilk” OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET “Alada-Mohamed Banashak”

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

“ABLAMILK” EOOD

gr. Lukovit,

ul. “Yordan Yovkov” 13

60

1312005

“Ravnogor” OOD

s. Ravnogor

61

1712010

“Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET “Deniz”

s. Ezerche

63

2012011

ET “Ivan Gardev 52”

gr. Kermen

ul. “Hadzhi Dimitar” 2

64

2012024

ET “Denyo Kalchev 53”

gr. Sliven

ul. “Samuilovsko shose” 17

65

2112015

OOD “Rozhen Milk”

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET “Vladimir Karamitev”

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET “Agropromilk”

gr. Ihtiman, ul. “P.Slaveikov” 19

68

2612038

“Bul Milk” EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET “Todorovi-53”

gr. Topolovgrad ul. “Bulgaria” 65

70

BG 1812008

“Vesi” OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

“Si Vi Es” OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET “Eliksir-Petko Petev”

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

“Sirma Prista” AD

gr. Ruse

bul. “3-ti mart” 51

74

BG 2512001

“Mladost -2002” OOD

gr. Targovishte

bul. “29-ti yanuari” 7

75

0312002

ET “Mario”

gr. Suvorovo

76

0712015

“Rosta” EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

“FAMA” AD

gr. Dobrich

bul. “Dobrudzha” 2

78

0912003

“Koveg-mlechni produkti” OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET “Boycho Videnov - Elbokada 2000”

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

“Diva 02” OOD

gr. Isperih

ul. “An.Kanchev”

81

1712019

ET “Ivaylo-Milena Stancheva”

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET “Ali Isliamov”

s. Yasenovets

83

1712043

“Maxima milk” OOD

s. Samuil

84

1812005

“DAV - Viktor Simonov” EOOD

gr. Vetovo

ul. “Han Kubrat” 52

85

2012010

“Saray” OOD

s. Asen

86

2012032

“Kiveks” OOD

s.Kovachite

87

2012036

“Minchevi” OOD

s. Korten

88

2212009

“Serdika -94” OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET “Sisi Lyubomir Semkov”

s. Anton

90

2312033

“Balkan spetsial” OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD “Laktoni”

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

“Inikom” OOD

gr. Galabovo

ul. “G.S.Rakovski” 11

93

2512011

ET “Sevi 2000-Sevie Ibryamova”

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET “Detelina 39”

s. Brod

95

2812002

“Arachievi” OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska

96

BG 1612021

ET “Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov”

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

“Hemus-Milk komers” OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

“Raftis” EOOD

s. Byala

99

2112023

ET “Iliyan Isakov”

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

“MAH 2003” EOOD

gr. Etropole

bul. “Al. Stamboliyski” 21

101

2712005

“Nadezhda” OOD

s. Kliment

---

Labojumi

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/48

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 258/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 70, 2011. gada 17. marts
  )

23. lappusē 164. apsvēruma pirmajā teikumā:

tekstu:

“Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās (atkarībā no konkrētā gadījuma var norādīt daudzumu procentos), šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē.”

lasīt šādi:

“Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē.”

26. lappusē I pielikuma nosaukumā:

tekstu:

“Neatlasītie ĶTR ražotāji, kuri sadarbojās un kuriem nepiešķīra atsevišķo režīmu”

lasīt šādi:

“ĶTR ražotāji, kuri sadarbojās un netika atlasīti vai kuriem nepiešķīra atsevišķo režīmu”.

27. lappusē I pielikumā ar 33. kārtas numuru minētā uzņēmuma nosaukumā:

tekstu:

“Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.”

lasīt šādi:

“Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd.”

27. lappusē I pielikumā ar 59. kārtas numuru minētā uzņēmuma nosaukumā:

tekstu:

“Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.”

lasīt šādi

“Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd.”

28. lappusē I pielikumā ar 82. kārtas numuru minētā uzņēmuma nosaukumā:

tekstu:

“Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.”

lasīt šādi:

“Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd.”

29. lappusē I pielikumā ar 109. kārtas numuru minētā uzņēmuma nosaukumā:

tekstu:

“ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd.”

lasīt šādi:

“Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd.”

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/49

---

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 57/2011 (2011. gada 18. janvāris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 24, 2011. gada 27. janvāris
  )

| 1. | 30. lappusē IA pielikumā, “Suga: Megrimi Lepidorhombus spp., Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

1.

30. lappusē IA pielikumā, “Suga: Megrimi Lepidorhombus spp., Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/561214)”, zonas ierakstā:

tekstu:

“(LEZ/561214)”

lasīt šādi:

“(LEZ/56-14)”.

| 2. | 32. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

2.

32. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/561214)”, zonas ierakstā:

Lophiidae

tekstu:

“(ANF/561214)”

lasīt šādi:

“(ANF/56-14)”.

| 3. | 36. lappusē IA pielikumā, “Suga: Merlangs Merlangius merlangus, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

3.

36. lappusē IA pielikumā, “Suga: Merlangs Merlangius merlangus, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/561214)”, zonas ierakstā:

Merlangius merlangus

tekstu:

“(WHG/561214)”

lasīt šādi:

“(WHG/56-14)”.

| 4. | 40. lappusē IA pielikumā, “Suga: Putasu Micromesistius poutassou, Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/4AB-N.)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

4.

40. lappusē IA pielikumā, “Suga: Putasu Micromesistius poutassou, Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/4AB-N.)”, zonas ierakstā:

Micromesistius poutassou

tekstu:

“(WHB/4AB-N.)”

lasīt šādi:

“(WHB/24-N.)”.

| 5. | 43. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras līdaka Molva molva, Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (LIN/3A/BCD)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

5.

43. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras līdaka Molva molva, Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (LIN/3A/BCD)”, zonas ierakstā:

Molva molva

tekstu:

“ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā”

lasīt šādi:

“ES ūdeņi IIIbcd zonā”.

| 6. | 43. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras līdaka Molva molva, Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (LIN/3A/BCD)”, 1. zemsvītras piezīmē: |
| --- | --- |

6.

43. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras līdaka Molva molva, Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (LIN/3A/BCD)”, 1. zemsvītras piezīmē:

Molva molva

tekstu:

| “(1) | Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā.” |
| --- | --- |

“(1)

Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā.”

lasīt šādi:

| “(1) | Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa un IIIbcd zonā.” |
| --- | --- |

“(1)

Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa un IIIbcd zonā.”

| 7. | 44. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras līdaka Molva molva, Zona: ES ūdeņi IV zonā (LIN/04.)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

7.

44. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras līdaka Molva molva, Zona: ES ūdeņi IV zonā (LIN/04.)”, zonas ierakstā:

Molva molva

tekstu:

“(LIN/04.)”

lasīt šādi:

“(LIN/04-C.)”.

| 8. | 49. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

8.

49. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/561214)”, zonas ierakstā:

Pleuronectes platessa

tekstu:

“(PLE/561214)”

lasīt šādi:

“(PLE/56-14)”.

| 9. | 51. lappusē IA pielikumā, “Suga: Pollaks Pollachius pollachius, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

9.

51. lappusē IA pielikumā, “Suga: Pollaks Pollachius pollachius, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/561214)”, zonas ierakstā:

Pollachius pollachius

tekstu:

“(POL/561214)”

lasīt šādi:

“(POL/56-14)”.

| 10. | 52. lappusē IA pielikumā, “Suga: Saida Pollachius virens, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

10.

52. lappusē IA pielikumā, “Suga: Saida Pollachius virens, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/561214)”, zonas ierakstā:

Pollachius virens

tekstu:

“(POK/561214)”

lasīt šādi:

“(POK/56-14)”.

| 11. | 54. lappusē IA pielikumā, “Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae, Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03-C.)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

11.

54. lappusē IA pielikumā, “Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae, Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03-C.)”, zonas ierakstā:

Rajidae

tekstu:

“(SRX/03-C.)”

lasīt šādi:

“(SRX/03A-C.)”.

| 12. | 54. lappusē IA pielikumā, “Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae, Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03-C.)”, 1. zemsvītras piezīmē: |
| --- | --- |

12.

54. lappusē IA pielikumā, “Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae, Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03-C.)”, 1. zemsvītras piezīmē:

Rajidae

tekstu:

| “(1) | Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) nozveju ziņo atsevišķi.” |
| --- | --- |

“(1)

Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) nozveju ziņo atsevišķi.”

lasīt šādi:

| “(1) | Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.” |
| --- | --- |

“(1)

Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.”

| 13. | 58. lappusē IA pielikumā, “Suga: Makrele Scomber scombrus, Īpašs nosacījums”, ierakstā “ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-C) laikposmos no 2011. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2011. gada 1. septembra līdz 31. decembrim”: |
| --- | --- |

13.

58. lappusē IA pielikumā, “Suga: Makrele Scomber scombrus, Īpašs nosacījums”, ierakstā “ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-C) laikposmos no 2011. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2011. gada 1. septembra līdz 31. decembrim”:

Scomber scombrus

tekstu:

“(MAC/*04A-C)”

lasīt šādi:

“(MAC/*4A-EN)”.

| 14. | 59. lappusē IA pielikumā, “Suga: Makrele Scomber scombrus, Zona: Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/24-N.)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

14.

59. lappusē IA pielikumā, “Suga: Makrele Scomber scombrus, Zona: Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/24-N.)”, zonas ierakstā:

Scomber scombrus

tekstu:

“(MAC/24-N.)”

lasīt šādi:

“(MAC/2A4A-N)”.

| 15. | 59. lappusē IA pielikumā, “Suga: Makrele Scomber scombrus, Zona: Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/24-N.)”, 1. zemsvītras piezīmē: |
| --- | --- |

15.

59. lappusē IA pielikumā, “Suga: Makrele Scomber scombrus, Zona: Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/24-N.)”, 1. zemsvītras piezīmē:

Scomber scombrus

tekstu:

| “(1) | Par nozveju, kas veikta IVa (MAC/*04.) un IIa zonas (MAC/*02A-N.) starptautiskajos ūdeņos jāziņo atsevišķi.” |
| --- | --- |

“(1)

Par nozveju, kas veikta IVa (MAC/*04.) un IIa zonas (MAC/*02A-N.) starptautiskajos ūdeņos jāziņo atsevišķi.”

lasīt šādi:

| “(1) | Par nozveju, kas veikta IVa zonā (MAC/*4A.) un IIa zonā (MAC/*2A.) jāziņo atsevišķi.” |
| --- | --- |

“(1)

Par nozveju, kas veikta IVa zonā (MAC/*4A.) un IIa zonā (MAC/*2A.) jāziņo atsevišķi.”

| 16. | 60. lappusē IA pielikumā, “Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea, Zona: ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24.)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

16.

60. lappusē IA pielikumā, “Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea, Zona: ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24.)”, zonas ierakstā:

Solea solea

tekstu:

“(SOL/24.)”

lasīt šādi:

“(SOL/24-C.)”.

| 17. | 60. lappusē IA pielikumā, “Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/561214)”, zonas ierakstā: |
| --- | --- |

17.

60. lappusē IA pielikumā, “Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea, Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/561214)”, zonas ierakstā:

Solea solea

tekstu:

“(SOL/561214)”

lasīt šādi:

“(SOL/56-14)”.

| 18. | 62. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūrasmēles Soleidae”, sugas ierakstā: |
| --- | --- |

18.

62. lappusē IA pielikumā, “Suga: Jūrasmēles Soleidae”, sugas ierakstā:

Soleidae”

tekstu:

“Soleidae”

lasīt šādi:

“Solea spp.”.

| 19. | 92. lappusē IE pielikumā, “Suga: Krils Euphausia superba, Zona: FAO 48 (KRI/F48.)”, īpašajos nosacījumos: |
| --- | --- |

19.

92. lappusē IE pielikumā, “Suga: Krils Euphausia superba, Zona: FAO 48 (KRI/F48.)”, īpašajos nosacījumos:

Euphausia superba

tekstu:

| “48.1. rajons (KRI/F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48.2. rajons (KRI/F48.2.) | 279 000 |
| 48.3. rajons (KRI/F48.3.) | 279 000 |
| 48.4. rajons (KRI/F48.4.) | 93 000” |

“48.1. rajons (KRI/F48.1.)

155 000

48.2. rajons (KRI/F48.2.)

279 000

48.3. rajons (KRI/F48.3.)

279 000

48.4. rajons (KRI/F48.4.)

93 000”

lasīt šādi:

| “48.1. rajons (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48.2. rajons (KRI/*F482.) | 279 000 |
| 48.3. rajons (KRI/*F483.) | 279 000 |
| 48.4. rajons (KRI/*F484.) | 93 000”. |

“48.1. rajons (KRI/*F481.)

155 000

48.2. rajons (KRI/*F482.)

279 000

48.3. rajons (KRI/*F483.)

279 000

48.4. rajons (KRI/*F484.)

93 000”.

---