# Eiropas Savienības L 232/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.232.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 232 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 9. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.232.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 232

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 9. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2011/530/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 31. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai | 1 |
| Sadarbības memorands starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai | 2 |
| | | 2011/531/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 16. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un ICAO Apvienotajā komitejā attiecībā uz Lēmumu par Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai, pievienotā pielikuma par lidojumu drošību pieņemšanu | 8 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 905/2011 (2011. gada 1. septembris) par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam | 14 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 906/2011 (2011. gada 2. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam | 19 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 907/2011 (2011. gada 6. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu | 29 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2011 (2011. gada 8. septembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2011/530/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 31. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

1

Sadarbības memorands starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

2

2011/531/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 16. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un ICAO Apvienotajā komitejā attiecībā uz Lēmumu par Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai, pievienotā pielikuma par lidojumu drošību pieņemšanu

ICAO

8

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 905/2011 (2011. gada 1. septembris) par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam

14

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 906/2011 (2011. gada 2. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam

19

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 907/2011 (2011. gada 6. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

29

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2011 (2011. gada 8. septembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

31

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 31. marts)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

(2011/530/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Komisija saskaņā ar pilnvarojumu, ko Padome pieņēma 2009. gada 17. decembrī, pilnvarojot Komisiju uzsākt sarunas, ir risinājusi sarunas par sadarbības memorandu ar Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (“sadarbības memorands”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija saskaņā ar pilnvarojumu, ko Padome pieņēma 2009. gada 17. decembrī, pilnvarojot Komisiju uzsākt sarunas, ir risinājusi sarunas par sadarbības memorandu ar Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (“sadarbības memorands”).

| (2) | Abas puses parafēja sadarbības memorandu 2010. gada 27. septembrī Monreālā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas 37. asamblejas laikā. |
| --- | --- |

(2)

Abas puses parafēja sadarbības memorandu 2010. gada 27. septembrī Monreālā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas 37. asamblejas laikā.

| (3) | Sadarbības memorands būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai, |
| --- | --- |

(3)

Sadarbības memorands būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta sadarbības memoranda parakstīšana starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (“sadarbības memorands”) ņemot vērā tā noslēgšanu.

Sadarbības memoranda teksts pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt sadarbības memorandu.

3. pants

Sadarbības memorandu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai (1).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 31. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

VÖLNER P.

---

(1)  Sadarbības memoranda parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

SADARBĪBAS MEMORANDS

starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

EIROPAS SAVIENĪBA (“ES”)

un

STARPTAUTISKĀ CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJA (“ICAO”),

turpmāk “puses”,

ATGĀDINOT 1944. gada 7. decembrī Čikāgā parakstīto Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (turpmāk “Čikāgas konvencija”) un jo īpaši tās 55. panta a) punktu un 65. pantu,

ATGĀDINOT Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. un 220. pantu,

PATUROT PRĀTĀ ICAO asamblejas rezolūciju A1-10, ar ko ICAO Padomei piešķīra pilnvaras slēgt attiecīgas vienošanās ar publiskām starptautiskām organizācijām, kuru darbība ietekmē starptautisko civilo aviāciju, jo īpaši attiecībā uz tehnisko sadarbību, informācijas un dokumentu apmaiņu, sanāksmju apmeklēšanu un citiem jautājumiem, kas var sekmēt efektīvu sadarbību,

ATGĀDINOT ICAO politiku un sistēmu sadarbībai attiecībā uz reģionālajām civilās aviācijas struktūrām un reģionālajām organizācijām, kuras mērķis inter alia ir noslēgt sadarbības nolīgumus ar šādām struktūrām un organizācijām, kā ieteikts EK/ICAO simpozijā par reģionālajām organizācijām, kas notika 2008. gada 10.–11. aprīlī Monreālā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka vairākums ICAO standartu lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā ir minēti attiecīgos ES tiesību aktos,

ŅEMOT VĒRĀ sadarbības memorandu (SM) starp Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA) un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) attiecībā uz drošības uzraudzības revīziju un ar to saistītiem jautājumiem, kas parakstīts 2006. gada 21. martā Monreālā,

ŅEMOT VĒRĀ sadarbības memorandu starp Eiropas Kopienu un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju attiecībā uz drošības revīziju/pārbaudēm un ar to saistītiem jautājumiem, kas parakstīts 2008. gada 17. septembrī Monreālā,

TĀ KĀ Eiropas Kopiena un Apvienoto Nāciju Organizācija 2003. gada 29. aprīlī parakstīja jaunu Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA), kuram ICAO pievienojās ar 2004. gada 7. decembrī parakstīto nolīgumu ar Eiropas Kopienu,

TĀ KĀ šis sadarbības memorands neaizstāj vai neskar pašreizējos sadarbības veidus starp pusēm, ciktāl tie paliek spēkā,

ŅEMOT VĒRĀ ICAO asamblejas rezolūciju A36-2, kurā inter alia atzīts, ka reģionālo un apakšreģionālo drošības uzraudzības sistēmu izveidei, tostarp reģionālo drošības uzraudzības organizāciju izveidei, ir liels potenciāls palīdzēt valstīm ievērot to saistības saskaņā ar Čikāgas konvenciju, izmantojot apjomradītus ietaupījumus un saskaņošanu plašākā mērogā, un kurā arī prasīts ģenerālsekretāram turpināt sekmēt koordināciju un sadarbību starp Universālās drošības uzraudzības pārbaudes programmām (USOAP) un citu ar lidojumu drošību saistītu organizāciju revīzijas programmām un turklāt norādīts Padomei atbalstīt reģionālo un apakšreģionālo drošības uzraudzības sistēmu, tostarp reģionālo uzraudzības organizāciju, koncepciju,

TĀ KĀ pusēm ir kopīgs redzējums sasniegt Eiropas darbības noteikumu, prasību un procedūru vienādību tās visaugstākajā pakāpē, lai lidojumudrošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības interesēs panāktu atbilstību Čikāgas konvencijas pielikumos iekļautajiem ICAO standartiem,

TĀ KĀ abām pusēm ir svarīga loma šā mērķa īstenošanā,

TĀ KĀ puses vēlas iesaistīties reģionālā sadarbībā un viena ar otru sazināties par šādu sadarbību,

TĀ KĀ ES ir pieņēmusi kopējus noteikumus lidojumu drošības un aviācijas drošības jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) un Eiropas Komisija veic pārbaudes ES dalībvalstīs, lai uzraudzītu minēto noteikumu piemērošanu,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Savienībā Eiropas Komisijai ir izpildes pilnvaras, lai nodrošinātu ES tiesību aktu īstenošanu lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka ICAO revīzijas programmu un ES pārbaužu programmu galvenais mērķis ir uzlabot lidojumu drošību un aviācijas drošību, novērtējot attiecīgo standartu īstenošanu, atklājot trūkumus, ja tādi ir, un vajadzības gadījumā nodrošinot trūkumu novēršanu Eiropas Savienībā,

TĀ KĀ ES ir izveidojusi biroju Monreālā, lai sekmētu attiecību un sadarbības stiprināšanu starp ES un ICAO un lai veicinātu ES dalību un ieguldījumu ICAO darbībās ICAO galvenajā mītnē,

ŅEMOT VĒRĀ, ka, neskarot ES dalībvalstu tiesības vai saistības saskaņā ar Čikāgas konvenciju vai attiecības starp ES dalībvalstīm un ICAO, kuras izriet no to dalības ICAO, ir vēlams izveidot savstarpēju sadarbību starp ES un ICAO lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā tādā veidā, kas nodrošina standartu lielāku saskaņotību un attiecīgo darbību ciešāku koordināciju, lai panāktu ierobežoto resursu labāku izmantošanu un izvairītos no centienu dublēšanās, vienlaikus aizsargājot abu pušu integritāti,

TĀ KĀ puses atzīst nepieciešamību tādā mērā, kā prasīts to attiecīgajos noteikumos, aizsargāt slepenu informāciju, kas saņemta no otras puses,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1.   Vispārīgi noteikumi

Parakstot šo sadarbības memorandu (SM) starptautiskās civilās aviācijas interesēs, puses vienojas stiprināt to attiecības un izveidot ciešāku sadarbību lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā un saskaņā ar izstrādāto reglamentu sekmēt to dalību darbībās un sanāksmju apmeklēšanu novērotāja statusā.

Šis SM neskar ES dalībvalstu tiesības un saistības saskaņā ar Čikāgas konvenciju vai attiecības starp ICAO un ES dalībvalstīm, kas izriet no dalībvalstu dalības ICAO.

Šis SM neskar un neattiecas ne uz kādu ICAO vai ES lēmumu pieņemšanu, tostarp par standartizācijas vai noteikumu izstrādāšanas jautājumiem, bet izveido regulatīvu sadarbību šādu pasākumu sagatavošanas posmos.

Eiropas Savienības birojs Monreālā, kas pārstāv ES ICAO galvenajā mītnē, sekmē ES un ICAO attiecības un ir galvenais ES kontaktpunkts saziņai ar ICAO visos jautājumos saistībā ar šā SM īstenošanu.

2.   Mērķi

| 2.1. | Ar šo SM:






  a) | izveido sistēmu ciešākām attiecībām starp pusēm; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ar šo SM:

a)

izveido sistēmu ciešākām attiecībām starp pusēm;

| b) | stiprina sadarbību starp pusēm; |
| --- | --- |

b)

stiprina sadarbību starp pusēm;

| c) | identificē savstarpējās sadarbības jomas starp pusēm; un |
| --- | --- |

c)

identificē savstarpējās sadarbības jomas starp pusēm; un

| d) | nosaka noteikumus, nosacījumus un mehānismus sadarbības īstenošanai starp pusēm. |
| --- | --- |

d)

nosaka noteikumus, nosacījumus un mehānismus sadarbības īstenošanai starp pusēm.

3.   Piemērošanas joma

| 3.1. | Ar šo SM izveido sadarbību starp pusēm šādās jomās:






  a) | lidojumu drošība; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ar šo SM izveido sadarbību starp pusēm šādās jomās:

a)

lidojumu drošība;

| b) | aviācijas drošība; |
| --- | --- |

b)

aviācijas drošība;

| c) | gaisa satiksmes pārvaldība; un |
| --- | --- |

c)

gaisa satiksmes pārvaldība; un

| d) | vides aizsardzība. |
| --- | --- |

d)

vides aizsardzība.

| 3.2. | Uz katru no šā panta 3.1. punktā minētajām jomām attiecas atsevišķi SM pielikumi. |
| --- | --- |

3.2.

Uz katru no šā panta 3.1. punktā minētajām jomām attiecas atsevišķi SM pielikumi.

| 3.3. | Puses var izstrādāt darbības kārtību, norādot savstarpēji apstiprinātus mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas, lai efektīvi īstenotu šā SM pielikumos paredzētās sadarbības darbības. |
| --- | --- |

3.3.

Puses var izstrādāt darbības kārtību, norādot savstarpēji apstiprinātus mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas, lai efektīvi īstenotu šā SM pielikumos paredzētās sadarbības darbības.

| 3.4. | Saskaņā ar šo SM pieņemtie pielikumi ir šā SM sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.4.

Saskaņā ar šo SM pieņemtie pielikumi ir šā SM sastāvdaļa.

4.   Sadarbības veidi

| 4.1. | Puses:






  a) | izveido apspriešanās, koordinācijas, sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Puses:

a)

izveido apspriešanās, koordinācijas, sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus;

| b) | sekmē darbības prasību un jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpējās izmantojamības saskaņošanu; |
| --- | --- |

b)

sekmē darbības prasību un jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpējās izmantojamības saskaņošanu;

| c) | koordinē attiecīgās revīzijas un pārbaužu programmas un rezultātus, un tehniskās palīdzības darbības, lai labāk izmantotu ierobežotos resursus un izvairītos no centienu dublēšanās; |
| --- | --- |

c)

koordinē attiecīgās revīzijas un pārbaužu programmas un rezultātus, un tehniskās palīdzības darbības, lai labāk izmantotu ierobežotos resursus un izvairītos no centienu dublēšanās;

| d) | apmainās ar informāciju par atbilstību ICAO standartiem; |
| --- | --- |

d)

apmainās ar informāciju par atbilstību ICAO standartiem;

| e) | izveido pasākumus, ar ko ES piedāvā zināšanas un resursus ICAO, tostarp norīkojot speciālistus saskaņā ar ģenerālsekretāra ekskluzīvām pilnvarām, nodrošinot tehnisko palīdzību un īpašas apmācības, ja tas ir praktiski iespējams; |
| --- | --- |

e)

izveido pasākumus, ar ko ES piedāvā zināšanas un resursus ICAO, tostarp norīkojot speciālistus saskaņā ar ģenerālsekretāra ekskluzīvām pilnvarām, nodrošinot tehnisko palīdzību un īpašas apmācības, ja tas ir praktiski iespējams;

| f) | attiecīgā gadījumā ļauj vienai pusei piedalīties otras puses darbībās, kas saistītas ar revīzijas un pārbaužu programmām un mācību programmām, savukārt ES novērotāji var piedalīties ICAO revīzijas misijās ES dalībvalstīs tikai ar šo valstu piekrišanu, un ES norīkotie speciālisti, kas piedalās ICAO veiktajā revīzijās kā norīkoti ICAO revidenti, saglabā visas ar revīzijas misiju saistītas informācijas stingru konfidencialitāti saskaņā ar piemērojamiem ICAO noteikumiem; un |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā ļauj vienai pusei piedalīties otras puses darbībās, kas saistītas ar revīzijas un pārbaužu programmām un mācību programmām, savukārt ES novērotāji var piedalīties ICAO revīzijas misijās ES dalībvalstīs tikai ar šo valstu piekrišanu, un ES norīkotie speciālisti, kas piedalās ICAO veiktajā revīzijās kā norīkoti ICAO revidenti, saglabā visas ar revīzijas misiju saistītas informācijas stingru konfidencialitāti saskaņā ar piemērojamiem ICAO noteikumiem; un

| g) | neskarot jebkuras puses informācijas neizpaušanas saistības un piemērojot attiecīgos konfidencialitātes noteikumus, kas paredzēti 6. pantā, veic elektroniskas informācijas, datu un oficiālu publikāciju apmaiņu un nodrošina savstarpēju piekļuvi datubāzēm un uzlabo saites starp tām, lai savstarpēji papildinātu pušu rīcībā esošās datubāzes. |
| --- | --- |

g)

neskarot jebkuras puses informācijas neizpaušanas saistības un piemērojot attiecīgos konfidencialitātes noteikumus, kas paredzēti 6. pantā, veic elektroniskas informācijas, datu un oficiālu publikāciju apmaiņu un nodrošina savstarpēju piekļuvi datubāzēm un uzlabo saites starp tām, lai savstarpēji papildinātu pušu rīcībā esošās datubāzes.

5.   Sadarbības pasākumi

| 5.1. | Puses vienojas, kā norādīts šā SM pielikumos, kopīgi veikt turpmāk minētos sadarbības pasākumus. Puses:






  5.1.1. | izveido apspriešanās, sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus, tostarp:






  a) | izveido un īsteno kopīgus regulāra dialoga, apspriešanās un informācijas apmaiņas mehānismus; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

Puses vienojas, kā norādīts šā SM pielikumos, kopīgi veikt turpmāk minētos sadarbības pasākumus. Puses:

5.1.1.

izveido apspriešanās, sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus, tostarp:

a)

izveido un īsteno kopīgus regulāra dialoga, apspriešanās un informācijas apmaiņas mehānismus;

| b) | nodrošina, ka abas puses tiek savlaicīgi informētas par lēmumiem, darbībām, iniciatīvām, sanāksmēm un pasākumiem, kas attiecas uz šo SM lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā, un saņem attiecīgus dokumentus. Vajadzības gadījumā var rīkot instruktāžu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka abas puses tiek savlaicīgi informētas par lēmumiem, darbībām, iniciatīvām, sanāksmēm un pasākumiem, kas attiecas uz šo SM lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības un vides aizsardzības jomā, un saņem attiecīgus dokumentus. Vajadzības gadījumā var rīkot instruktāžu;

| c) | nodrošina, ka bez maksas ir pieejami visi oficiālie dokumenti un publikācijas; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka bez maksas ir pieejami visi oficiālie dokumenti un publikācijas;

| d) | nodrošina otrai pusei piekļuvi datubāzēm un informāciju par tīmekļa vietnēm; un |
| --- | --- |

d)

nodrošina otrai pusei piekļuvi datubāzēm un informāciju par tīmekļa vietnēm; un

| e) | nodrošina, ka ES saņem visas ICAO vēstules valstīm, kuru temats ir saistīts ar šā SM un tā pielikumu darbības jomu, un ka ES ir elektroniska piekļuve minētajām vēstulēm; |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka ES saņem visas ICAO vēstules valstīm, kuru temats ir saistīts ar šā SM un tā pielikumu darbības jomu, un ka ES ir elektroniska piekļuve minētajām vēstulēm;

| 5.1.2. | izveido sadarbības sistēmu revīzijas un pārbaužu programmu sekmīgākai koordinācijai, lai labāk izmantotu ierobežotos resursus un izvairītos no centienu dublēšanās; |
| --- | --- |

5.1.2.

izveido sadarbības sistēmu revīzijas un pārbaužu programmu sekmīgākai koordinācijai, lai labāk izmantotu ierobežotos resursus un izvairītos no centienu dublēšanās;

| 5.1.3. | izveido kopīgus mehānismus programmas plānošanas un tehniskās palīdzības ciešākai koordinācijai; |
| --- | --- |

5.1.3.

izveido kopīgus mehānismus programmas plānošanas un tehniskās palīdzības ciešākai koordinācijai;

| 5.1.4. | sadarbojas, lai veicinātu jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpēju izmantojamību pasaules mērogā, un izveido kopīgus mehānismus sadarbības stiprināšanai jauno tehnoloģiju izmantošanas jomā; |
| --- | --- |

5.1.4.

sadarbojas, lai veicinātu jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpēju izmantojamību pasaules mērogā, un izveido kopīgus mehānismus sadarbības stiprināšanai jauno tehnoloģiju izmantošanas jomā;

| 5.1.5. | nodrošina, ka laikus notiek savstarpēja apspriešanās, kuras mērķis ir uzlabot noteikumu, politikas, pieejas un ICAO standartu un ieteicamās prakses (SARPs) koordināciju un saskaņotību; |
| --- | --- |

5.1.5.

nodrošina, ka laikus notiek savstarpēja apspriešanās, kuras mērķis ir uzlabot noteikumu, politikas, pieejas un ICAO standartu un ieteicamās prakses (SARPs) koordināciju un saskaņotību;

| 5.1.6. | izveido darbības kārtību zināšanu un resursu apmaiņas veicināšanai, kā norādīts turpmāk:






  a) | ICAO nodrošina ES zināšanas un konsultācijas par SARPs īstenošanas paraugpraksi; |
| --- | --- | --- |

5.1.6.

izveido darbības kārtību zināšanu un resursu apmaiņas veicināšanai, kā norādīts turpmāk:

a)

ICAO nodrošina ES zināšanas un konsultācijas par SARPs īstenošanas paraugpraksi;

| b) | ES nodrošina ICAO zināšanas, tostarp norīkojot speciālistus ICAO Sekretariātā; |
| --- | --- |

b)

ES nodrošina ICAO zināšanas, tostarp norīkojot speciālistus ICAO Sekretariātā;

| c) | ES cenšas sniegt ICAO finansiālu ieguldījumu, lai segtu šā SM īstenošanas gaitā radušās izmaksas, ieskaitot administratīvās izmaksas, izmaksas par dokumentiem, publikācijām un saistītiem pakalpojumiem, izmaksas par telpu izmantošanu ICAO galvenajā mītnē un informācijas tehnoloģiju izmaksas; |
| --- | --- |

c)

ES cenšas sniegt ICAO finansiālu ieguldījumu, lai segtu šā SM īstenošanas gaitā radušās izmaksas, ieskaitot administratīvās izmaksas, izmaksas par dokumentiem, publikācijām un saistītiem pakalpojumiem, izmaksas par telpu izmantošanu ICAO galvenajā mītnē un informācijas tehnoloģiju izmaksas;

| d) | ES cenšas sniegt ICAO finansiālu ieguldījumu, lai atbalstītu ICAO tehniskās sadarbības programmas un citas ICAO darbības, par kurām vienojas apvienotajā komitejā, saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA); un |
| --- | --- |

d)

ES cenšas sniegt ICAO finansiālu ieguldījumu, lai atbalstītu ICAO tehniskās sadarbības programmas un citas ICAO darbības, par kurām vienojas apvienotajā komitejā, saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA); un

| e) | jebkuru jaunu sistēmu un nosacījumus speciālistu norīkošanai un finansiālajam ieguldījumam, ko ICAO saņem saskaņā ar šo SM, nosaka, šim mērķim izveidojot darbības kārtību, par ko vienojas apvienotajā komitejā. Šajā darbības kārtībā ietver iespēju ES lūgt no ICAO finanšu informāciju saistībā ar minētajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

e)

jebkuru jaunu sistēmu un nosacījumus speciālistu norīkošanai un finansiālajam ieguldījumam, ko ICAO saņem saskaņā ar šo SM, nosaka, šim mērķim izveidojot darbības kārtību, par ko vienojas apvienotajā komitejā. Šajā darbības kārtībā ietver iespēju ES lūgt no ICAO finanšu informāciju saistībā ar minētajiem ieguldījumiem;

| 5.1.7. | informē viena otru par visām attiecīgajām mācību programmām un vajadzības gadījumā veicina otras puses dalību tajās; |
| --- | --- |

5.1.7.

informē viena otru par visām attiecīgajām mācību programmām un vajadzības gadījumā veicina otras puses dalību tajās;

| 5.1.8. | kopīgi organizē attiecīgus pasākumus un vajadzības gadījumā koordinē pasākumus. |
| --- | --- |

5.1.8.

kopīgi organizē attiecīgus pasākumus un vajadzības gadījumā koordinē pasākumus.

6.   Konfidencialitāte

| 6.1. | Katra puse veic visus pamatotos preventīvos pasākumus, kādi nepieciešami, lai aizsargātu no neatļautas izpaušanas informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo SM un tā pielikumiem. Puse, sniedzot informāciju otrai pusei, var norādīt informācijas daļas, ko tā uzskata par neizpaužamām. |
| --- | --- |

6.1.

Katra puse veic visus pamatotos preventīvos pasākumus, kādi nepieciešami, lai aizsargātu no neatļautas izpaušanas informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo SM un tā pielikumiem. Puse, sniedzot informāciju otrai pusei, var norādīt informācijas daļas, ko tā uzskata par neizpaužamām.

| 6.2. | Puses vienojas tādā apmērā, kādā prasīts to attiecīgajos likumos, noteikumos un tiesību aktos, aizsargāt slepenu informāciju, kas saņemta no otras puses, piemērojot šo SM un tā pielikumus. |
| --- | --- |

6.2.

Puses vienojas tādā apmērā, kādā prasīts to attiecīgajos likumos, noteikumos un tiesību aktos, aizsargāt slepenu informāciju, kas saņemta no otras puses, piemērojot šo SM un tā pielikumus.

| 6.3. | Jo īpaši puses, ievērojot to attiecīgos likumus, noteikumus un tiesību aktus, neizpauž informāciju, ko tās saņēmušas viena no otras saskaņā ar šo SM un tā pielikumiem un kas tiek uzskatīta par patentētu informāciju. Šādu informāciju pienācīgi apzīmē saskaņā ar pušu attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

6.3.

Jo īpaši puses, ievērojot to attiecīgos likumus, noteikumus un tiesību aktus, neizpauž informāciju, ko tās saņēmušas viena no otras saskaņā ar šo SM un tā pielikumiem un kas tiek uzskatīta par patentētu informāciju. Šādu informāciju pienācīgi apzīmē saskaņā ar pušu attiecīgajiem noteikumiem.

| 6.4. | Ja nepieciešams, puses vienojas par darbības kārtību saistībā ar turpmākām procedūrām tādas slepenas informācijas aizsardzībai, kas sniegta saskaņā ar šo SM un tā pielikumiem. Šādas procedūras ietver iespēju katrai pusei pārbaudīt, kādus aizsardzības pasākumus ieviesusi otra puse. |
| --- | --- |

6.4.

Ja nepieciešams, puses vienojas par darbības kārtību saistībā ar turpmākām procedūrām tādas slepenas informācijas aizsardzībai, kas sniegta saskaņā ar šo SM un tā pielikumiem. Šādas procedūras ietver iespēju katrai pusei pārbaudīt, kādus aizsardzības pasākumus ieviesusi otra puse.

7.   Pušu apvienotā komiteja

| 7.1. | Apvienoto komiteju veido abu pušu pārstāvji. Par apvienotās komitejas priekšsēdētājiem ieceļ pa vienam pārstāvim no katras puses. Apvienotā komiteja atbild par šā SM pielikumu efektīvu darbību, tostarp par pielikumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

7.1.

Apvienoto komiteju veido abu pušu pārstāvji. Par apvienotās komitejas priekšsēdētājiem ieceļ pa vienam pārstāvim no katras puses. Apvienotā komiteja atbild par šā SM pielikumu efektīvu darbību, tostarp par pielikumu pieņemšanu.

| 7.2. | Apvienotās komitejas sanāksmi rīko vismaz reizi gadā, lai pārskatītu šā SM pielikumu īstenošanu, un šī sanāksme jāorganizē rentabli. Katra puse jebkurā laikā var pieprasīt, lai tiktu sarīkota apvienotās komitejas sanāksme. |
| --- | --- |

7.2.

Apvienotās komitejas sanāksmi rīko vismaz reizi gadā, lai pārskatītu šā SM pielikumu īstenošanu, un šī sanāksme jāorganizē rentabli. Katra puse jebkurā laikā var pieprasīt, lai tiktu sarīkota apvienotās komitejas sanāksme.

| 7.3. | Apvienotā komiteja var izskatīt visus jautājumus, kas saistīti ar šā SM pielikumu darbību un īstenošanu. Jo īpaši tā:






  a) | risina visus jautājumus saistībā ar šā SM pielikumu piemērošanu un īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

7.3.

Apvienotā komiteja var izskatīt visus jautājumus, kas saistīti ar šā SM pielikumu darbību un īstenošanu. Jo īpaši tā:

a)

risina visus jautājumus saistībā ar šā SM pielikumu piemērošanu un īstenošanu;

| b) | izskata veidus, kā uzlabot šā SM pielikumu darbību, un attiecīgā gadījumā sniedz pusēm ieteikumus par to grozījumiem; |
| --- | --- |

b)

izskata veidus, kā uzlabot šā SM pielikumu darbību, un attiecīgā gadījumā sniedz pusēm ieteikumus par to grozījumiem;

| c) | nepārsniedzot pielikumu darbības jomu, pieņem šā SM pielikumus un darbības kārtību pielikumus, kā arī to grozījumus; |
| --- | --- |

c)

nepārsniedzot pielikumu darbības jomu, pieņem šā SM pielikumus un darbības kārtību pielikumus, kā arī to grozījumus;

| d) | izskata jautājumus par finansēm un resursiem, kas saistīti ar šā SM un tā pielikumu īstenošanu; un |
| --- | --- |

d)

izskata jautājumus par finansēm un resursiem, kas saistīti ar šā SM un tā pielikumu īstenošanu; un

| e) | risina visas domstarpības un strīdus par šā SM un tā pielikumu interpretāciju un piemērošanu. |
| --- | --- |

e)

risina visas domstarpības un strīdus par šā SM un tā pielikumu interpretāciju un piemērošanu.

| 7.4. | Apvienotā komiteja darbojas, pamatojoties uz vienošanos starp abu pušu priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

7.4.

Apvienotā komiteja darbojas, pamatojoties uz vienošanos starp abu pušu priekšsēdētājiem.

8.   Strīda izšķiršana

| 8.1. | Katra puse var pieprasīt apspriešanos ar otru pusi par jebkādu ar šo SM saistītu jautājumu. Otra puse nekavējoties atbild uz šādu pieprasījumu un sāk apspriešanos laikā, par ko puses vienojas 45 dienās. |
| --- | --- |

8.1.

Katra puse var pieprasīt apspriešanos ar otru pusi par jebkādu ar šo SM saistītu jautājumu. Otra puse nekavējoties atbild uz šādu pieprasījumu un sāk apspriešanos laikā, par ko puses vienojas 45 dienās.

| 8.2. | Puses pieliek visas pūles, lai jebkuras domstarpības, kas starp tām radušās, īstenojot to sadarbību saskaņā ar šo SM, atrisinātu, apspriežoties pēc iespējas zemākā tehniskā līmenī. |
| --- | --- |

8.2.

Puses pieliek visas pūles, lai jebkuras domstarpības, kas starp tām radušās, īstenojot to sadarbību saskaņā ar šo SM, atrisinātu, apspriežoties pēc iespējas zemākā tehniskā līmenī.

| 8.3. | Ja domstarpības neizdodas atrisināt, kā noteikts šā panta 8.2. punktā, jebkura puse var nodot strīdu izskatīšanai apvienotajā komitejā, kas jautājumu apspriež saskaņā ar šā SM 7. pantu, lai to atrisinātu sarunās. |
| --- | --- |

8.3.

Ja domstarpības neizdodas atrisināt, kā noteikts šā panta 8.2. punktā, jebkura puse var nodot strīdu izskatīšanai apvienotajā komitejā, kas jautājumu apspriež saskaņā ar šā SM 7. pantu, lai to atrisinātu sarunās.

| 8.4. | Neskarot šā panta 8.1. līdz 8.3. punktu, FAFA noteikumus par strīdu izšķiršanu piemēro, izskatot jebkuru strīdu, kas saistīts ar finanšu pārvaldības jautājumiem. |
| --- | --- |

8.4.

Neskarot šā panta 8.1. līdz 8.3. punktu, FAFA noteikumus par strīdu izšķiršanu piemēro, izskatot jebkuru strīdu, kas saistīts ar finanšu pārvaldības jautājumiem.

| 8.5. | Neko šajā SM neuzskata par atteikšanos no jebkādām pušu privilēģijām vai imunitātēm. |
| --- | --- |

8.5.

Neko šajā SM neuzskata par atteikšanos no jebkādām pušu privilēģijām vai imunitātēm.

9.   Stāšanās spēkā, grozījumi un izbeigšana

| 9.1. | Līdz spēkā stāšanās dienai šo SM piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas. |
| --- | --- |

9.1.

Līdz spēkā stāšanās dienai šo SM piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas.

| 9.2. | Šis SM stājas spēkā, kad puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai tas stātos spēkā, ir pabeigtas, un SM paliek spēkā līdz tā izbeigšanai. |
| --- | --- |

9.2.

Šis SM stājas spēkā, kad puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai tas stātos spēkā, ir pabeigtas, un SM paliek spēkā līdz tā izbeigšanai.

| 9.3. | Katra puse jebkurā laikā var izbeigt šo SM. Šāda izbeigšana notiek, vienai pusei sešus mēnešus iepriekš rakstveidā paziņojot par to otrai pusei, ja vien minētais paziņojums par izbeigšanu netiek atsaukts, pusēm savstarpēji vienojoties pirms šī laikposma beigām. |
| --- | --- |

9.3.

Katra puse jebkurā laikā var izbeigt šo SM. Šāda izbeigšana notiek, vienai pusei sešus mēnešus iepriekš rakstveidā paziņojot par to otrai pusei, ja vien minētais paziņojums par izbeigšanu netiek atsaukts, pusēm savstarpēji vienojoties pirms šī laikposma beigām.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Per la Unió Europea

Image

Image

За Международната организация за гражданско въздухоплаване

Por la Organización Internacional de Aviación Civil

Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

For Organisationen for International Civil Luftfart

Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel

Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας

For The International Civil Aviation Organisation

Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale

Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali

Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie

W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego

Pela Organização da Aviação Civil Internacional

Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale

Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva

Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta

För internationella civila luftfartsorganisationen

Image

---

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/8

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 16. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un ICAO Apvienotajā komitejā attiecībā uz Lēmumu par Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai, pievienotā pielikuma par lidojumu drošību pieņemšanu

(2011/531/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/530/ES (2011. gada 31. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (1) (Sadarbības memorands),

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ES un ICAO Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Sadarbības memorandu, lai pieņemtu pielikumu par lidojumu drošību, kas jāpievieno Sadarbības memorandam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un ICAO Apvienotajā komitejā, kā minēts 7. panta 3. punkta c) apakšpunktā Sadarbības memorandā starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (Sadarbības memorands), lai pieņemtu Sadarbības memoranda pielikumu par lidojumu drošību, pamatā ir ES un ICAO Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2011. gada 16. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

VÖLNER P.

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

---

PROJEKTS

ES UNICAOAPVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

(... gada ...)

par to, lai pieņemtu pielikumu par lidojumu drošību Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

ES UN ICAO APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (ICAO SM), un jo īpaši tā 7. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

Ir lietderīgi iekļaut ICAO SM pielikumu par lidojumu drošību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemts šā lēmuma pielikums, un tas ir ICAO Sadarbības memoranda sastāvdaļa.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

ES un ICAO Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētāji

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS – LIDOJUMU DROŠĪBA

1.   Mērķi

| 1.1. | Puses vienojas sadarboties lidojumu drošības jomā atbilstīgi Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO SM), kas parafēts 2010. gada 27. septembrī Monreālā. |
| --- | --- |

1.1.

Puses vienojas sadarboties lidojumu drošības jomā atbilstīgi Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO SM), kas parafēts 2010. gada 27. septembrī Monreālā.

| 1.2. | Vadoties no apņemšanās visā pasaulē sasniegt visaugstāko lidojumu drošības līmeni un pasaules mērogā harmonizēt drošības standartus un ieteicamo praksi (SARPs), Puses vienojas cieši sadarboties pārskatāmības un dialoga gaisotnē, lai koordinētu to pasākumus drošības jomā. |
| --- | --- |

1.2.

Vadoties no apņemšanās visā pasaulē sasniegt visaugstāko lidojumu drošības līmeni un pasaules mērogā harmonizēt drošības standartus un ieteicamo praksi (SARPs), Puses vienojas cieši sadarboties pārskatāmības un dialoga gaisotnē, lai koordinētu to pasākumus drošības jomā.

2.   Piemērošanas joma

| 2.1. | Tiecoties īstenot 1.2. pantā norādītos mērķus, Puses vienojas sadarboties šādos aspektos:






  — | regulārs dialogs par drošības jautājumiem, par ko ir abpusēja interese, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tiecoties īstenot 1.2. pantā norādītos mērķus, Puses vienojas sadarboties šādos aspektos:

—

regulārs dialogs par drošības jautājumiem, par ko ir abpusēja interese,

| — | pārskatāmības panākšana, regulāri apmainoties ar informāciju un datiem par drošību un savstarpēji nodrošinot piekļuvi datubāzēm, |
| --- | --- |

—

pārskatāmības panākšana, regulāri apmainoties ar informāciju un datiem par drošību un savstarpēji nodrošinot piekļuvi datubāzēm,

| — | dalība drošības pasākumos, |
| --- | --- |

—

dalība drošības pasākumos,

| — | ICAO Universālās drošības uzraudzības revīzijas programmas (USOAP) un ES standartizācijas pārbaužu rezultātu savstarpēja atzīšana, |
| --- | --- |

—

ICAO Universālās drošības uzraudzības revīzijas programmas (USOAP) un ES standartizācijas pārbaužu rezultātu savstarpēja atzīšana,

| — | uzraudzība un analīze saistībā ar valstu atbilstību ICAO standartiem un ieteicamās prakses ievērošanu, |
| --- | --- |

—

uzraudzība un analīze saistībā ar valstu atbilstību ICAO standartiem un ieteicamās prakses ievērošanu,

| — | sadarbība regulatīvos un standartu noteikšanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

sadarbība regulatīvos un standartu noteikšanas jautājumos,

| — | tehniskās palīdzības projektu un programmu izstrāde un nodrošināšana, |
| --- | --- |

—

tehniskās palīdzības projektu un programmu izstrāde un nodrošināšana,

| — | reģionālās sadarbības veicināšana, |
| --- | --- |

—

reģionālās sadarbības veicināšana,

| — | speciālistu apmaiņa, un |
| --- | --- |

—

speciālistu apmaiņa, un

| — | apmācība. |
| --- | --- |

—

apmācība.

| 2.2. | Šā pielikuma 2.1. punktā minēto sadarbību izvērš jomās, kas ir ES kompetencē. |
| --- | --- |

2.2.

Šā pielikuma 2.1. punktā minēto sadarbību izvērš jomās, kas ir ES kompetencē.

3.   Īstenošana

| 3.1. | Puses var izstrādāt darbības kārtību, kurā norāda savstarpēji apstiprinātus mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas, lai efektīvi īstenotu sadarbību 2.1. pantā minētajās jomās. Šo darbības kārtību pieņem ES un ICAO Apvienotā komiteja. |
| --- | --- |

3.1.

Puses var izstrādāt darbības kārtību, kurā norāda savstarpēji apstiprinātus mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas, lai efektīvi īstenotu sadarbību 2.1. pantā minētajās jomās. Šo darbības kārtību pieņem ES un ICAO Apvienotā komiteja.

4.   Dialogs

| 4.1. | Puses regulāri rīko sanāksmes un telekonferences, lai apspriestu drošības jautājumus, par ko ir abpusēja interese, un vajadzības gadījumā koordinētu darbības. |
| --- | --- |

4.1.

Puses regulāri rīko sanāksmes un telekonferences, lai apspriestu drošības jautājumus, par ko ir abpusēja interese, un vajadzības gadījumā koordinētu darbības.

5.   Pārskatāmība, informācijas apmaiņa, piekļuve datubāzēm

| 5.1. | Puses saskaņā ar to piemērojamiem noteikumiem attiecībās ar trešām personām veicina pārskatāmību lidojumu drošības jomā. |
| --- | --- |

5.1.

Puses saskaņā ar to piemērojamiem noteikumiem attiecībās ar trešām personām veicina pārskatāmību lidojumu drošības jomā.

| 5.2. | Īstenojot Pušu sadarbību pasākumos drošības jomā, pārskatāmību nodrošina, apmainoties ar attiecīgiem datiem par drošību, informāciju un dokumentiem par drošību, dodot piekļuvi attiecīgām datubāzēm un veicinot abpusēju dalību sanāksmēs. Šādā nolūkā Puses izstrādā darbības kārtību informācijas apmaiņai un piekļuves datubāzēm piešķiršanai, ar ko garantē konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas no otras Puses saņemta saskaņā ar ICAO SM 6. pantu. |
| --- | --- |

5.2.

Īstenojot Pušu sadarbību pasākumos drošības jomā, pārskatāmību nodrošina, apmainoties ar attiecīgiem datiem par drošību, informāciju un dokumentiem par drošību, dodot piekļuvi attiecīgām datubāzēm un veicinot abpusēju dalību sanāksmēs. Šādā nolūkā Puses izstrādā darbības kārtību informācijas apmaiņai un piekļuves datubāzēm piešķiršanai, ar ko garantē konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas no otras Puses saņemta saskaņā ar ICAO SM 6. pantu.

6.   Dalība drošības pasākumos

| 6.1. | Lai īstenotu šo pielikumu, katra Puse attiecīgi aicina otru Pusi piedalīties ar drošību saistītos pasākumos un sanāksmēs, kuru mērķis ir nodrošināt ciešu sadarbību un koordināciju. Šādas dalības kārtību nosaka darbības kārtībā, par ko Puses vienojas. |
| --- | --- |

6.1.

Lai īstenotu šo pielikumu, katra Puse attiecīgi aicina otru Pusi piedalīties ar drošību saistītos pasākumos un sanāksmēs, kuru mērķis ir nodrošināt ciešu sadarbību un koordināciju. Šādas dalības kārtību nosaka darbības kārtībā, par ko Puses vienojas.

7.   ICAO USOAP un ES standartizācijas pārbaužu koordinācija

| 7.1. | Puses vienojas paplašināt sadarbību USOAP un standartizācijas pārbaužu jomā, lai nodrošinātu ierobežoto resursu efektīvu izmantošanu un izvairītos no centienu dublēšanās, vienlaikus saglabājot ICAO USOAP universalitāti un integritāti. |
| --- | --- |

7.1.

Puses vienojas paplašināt sadarbību USOAP un standartizācijas pārbaužu jomā, lai nodrošinātu ierobežoto resursu efektīvu izmantošanu un izvairītos no centienu dublēšanās, vienlaikus saglabājot ICAO USOAP universalitāti un integritāti.

| 7.2. | Lai pārliecinātos par ES dalībvalstu atbilstību ICAO standartiem drošības jomā un ICAO ieteicamās prakses ievērošanu un lai īstenotu 7.1. punktā norādītos mērķus, Puses izveido sistēmu, saskaņā ar kuru attiecīgā gadījumā veic:






  a) | ICAO drošības uzraudzības revīziju Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (EASA) attiecībā uz SARPs, kas saistīti ar drošību un iestrādāti ES tiesību aktos, un konkrētām funkcijām un uzdevumiem, ko EASA veic ES dalībvalstu vārdā; un |
| --- | --- | --- |

7.2.

Lai pārliecinātos par ES dalībvalstu atbilstību ICAO standartiem drošības jomā un ICAO ieteicamās prakses ievērošanu un lai īstenotu 7.1. punktā norādītos mērķus, Puses izveido sistēmu, saskaņā ar kuru attiecīgā gadījumā veic:

a)

ICAO drošības uzraudzības revīziju Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (EASA) attiecībā uz SARPs, kas saistīti ar drošību un iestrādāti ES tiesību aktos, un konkrētām funkcijām un uzdevumiem, ko EASA veic ES dalībvalstu vārdā; un

| b) | ICAO uzraudzību saistībā ar ES standartizācijas pārbaudēm, ko EASA veic ES dalībvalstu kompetentajās iestādēs attiecībā uz SARPs, kas saistīti ar drošību un iestrādāti ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

ICAO uzraudzību saistībā ar ES standartizācijas pārbaudēm, ko EASA veic ES dalībvalstu kompetentajās iestādēs attiecībā uz SARPs, kas saistīti ar drošību un iestrādāti ES tiesību aktos.

| 7.3. | Puses izstrādā darbības kārtību, kurā norāda mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas 7.2. punktā minētās sistēmas efektīvai īstenošanai. Ar šo darbības kārtību inter alia tiecas risināt šādus aspektus:






  a) | ICAO USOAP intervences pasākumu piemērošanas joma, ietverot revīzijas un apzināšanas misijas, kuru pamatā ir ES tiesību aktu un ICAO SARPs, kas saistīti ar drošību, salīdzinošā analīze; |
| --- | --- | --- |

7.3.

Puses izstrādā darbības kārtību, kurā norāda mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas 7.2. punktā minētās sistēmas efektīvai īstenošanai. Ar šo darbības kārtību inter alia tiecas risināt šādus aspektus:

a)

ICAO USOAP intervences pasākumu piemērošanas joma, ietverot revīzijas un apzināšanas misijas, kuru pamatā ir ES tiesību aktu un ICAO SARPs, kas saistīti ar drošību, salīdzinošā analīze;

| b) | savstarpēja dalība katras Puses attiecīgajās revīzijās, pārbaudēs un apzināšanas darbībās; |
| --- | --- |

b)

savstarpēja dalība katras Puses attiecīgajās revīzijās, pārbaudēs un apzināšanas darbībās;

| c) | informācija, ko katra Puse sniedz ICAO USOAP un EASA standartizācijas pārbaužu vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

informācija, ko katra Puse sniedz ICAO USOAP un EASA standartizācijas pārbaužu vajadzībām;

| d) | konfidencialitātes nodrošināšana vajadzības gadījumā, datu aizsardzība un sensitīvas informācijas apstrāde; un |
| --- | --- |

d)

konfidencialitātes nodrošināšana vajadzības gadījumā, datu aizsardzība un sensitīvas informācijas apstrāde; un

| e) | apmeklējumi uz vietas. |
| --- | --- |

e)

apmeklējumi uz vietas.

8.   Drošības informācijas apmaiņa un analīze

| 8.1. | Neskarot to piemērojamos noteikumus, Puses apmainās ar citiem attiecīgajiem datiem par drošību, kas iegūti USOAP gaitā un no citiem avotiem, piemēram, ICAO pastāvīgajā pieejas pasākumu uzraudzībā, EASA standartizācijas pārbaudēs un SAFA pārbaudēs, kā arī veicot analīzi uz šo datu pamata. |
| --- | --- |

8.1.

Neskarot to piemērojamos noteikumus, Puses apmainās ar citiem attiecīgajiem datiem par drošību, kas iegūti USOAP gaitā un no citiem avotiem, piemēram, ICAO pastāvīgajā pieejas pasākumu uzraudzībā, EASA standartizācijas pārbaudēs un SAFA pārbaudēs, kā arī veicot analīzi uz šo datu pamata.

| 8.2. | Puses cieši sadarbojas jebkurā pasākumā, ko ES un citās valstīs veic, lai efektīvāk nodrošinātu atbilstību SARPs. Šāda sadarbība ietver informācijas apmaiņu, dialoga veicināšanu starp attiecīgajām Pusēm, apmeklējumus un pārbaudes uz vietas un visu tehniskās palīdzības darbību koordinēšanu. |
| --- | --- |

8.2.

Puses cieši sadarbojas jebkurā pasākumā, ko ES un citās valstīs veic, lai efektīvāk nodrošinātu atbilstību SARPs. Šāda sadarbība ietver informācijas apmaiņu, dialoga veicināšanu starp attiecīgajām Pusēm, apmeklējumus un pārbaudes uz vietas un visu tehniskās palīdzības darbību koordinēšanu.

9.   Regulatīvie jautājumi

| 9.1. | Katra Puse nodrošina, lai otra Puse tiktu pastāvīgi informēta par visiem pirmās Puses attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, standartiem, prasībām un ieteicamo praksi, kas var skart šā pielikuma un visu tā grozījumu īstenošanu. |
| --- | --- |

9.1.

Katra Puse nodrošina, lai otra Puse tiktu pastāvīgi informēta par visiem pirmās Puses attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, standartiem, prasībām un ieteicamo praksi, kas var skart šā pielikuma un visu tā grozījumu īstenošanu.

| 9.2. | Puses laikus paziņo viena otrai par visiem ierosinātajiem to attiecīgo likumu, noteikumu, standartu, prasību un ieteicamās prakses grozījumiem, ciktāl šie grozījumi var skart šo pielikumu. Ņemot vērā jebkuru šādu grozījumu, ES un ICAO Apvienotā komiteja vajadzības gadījumā saskaņā ar ICAO SM 7. pantu var pieņemt šā pielikuma grozījumus. |
| --- | --- |

9.2.

Puses laikus paziņo viena otrai par visiem ierosinātajiem to attiecīgo likumu, noteikumu, standartu, prasību un ieteicamās prakses grozījumiem, ciktāl šie grozījumi var skart šo pielikumu. Ņemot vērā jebkuru šādu grozījumu, ES un ICAO Apvienotā komiteja vajadzības gadījumā saskaņā ar ICAO SM 7. pantu var pieņemt šā pielikuma grozījumus.

| 9.3. | Lai panāktu drošības noteikumu un standartu harmonizāciju globālā mērogā, Puses dažādos noteikumu un SARP izstrādes posmos apspriežas par tehniskiem regulatīviem jautājumiem lidojumu drošības jomā un vajadzības gadījumā tiek aicinātas piedalīties attiecīgu tehnisku struktūru darbā. |
| --- | --- |

9.3.

Lai panāktu drošības noteikumu un standartu harmonizāciju globālā mērogā, Puses dažādos noteikumu un SARP izstrādes posmos apspriežas par tehniskiem regulatīviem jautājumiem lidojumu drošības jomā un vajadzības gadījumā tiek aicinātas piedalīties attiecīgu tehnisku struktūru darbā.

| 9.4. | ICAO, nodrošinot pilnīgu pieejamību ICAO vēstulēm valstīm un elektroniskiem biļeteniem, laikus sniedz ES informāciju par ICAO lēmumiem un ieteikumiem, kuri skar SARPs, kas saistīti ar drošību. |
| --- | --- |

9.4.

ICAO, nodrošinot pilnīgu pieejamību ICAO vēstulēm valstīm un elektroniskiem biļeteniem, laikus sniedz ES informāciju par ICAO lēmumiem un ieteikumiem, kuri skar SARPs, kas saistīti ar drošību.

| 9.5. | Vajadzības gadījumā ES tiecas nodrošināt, ka attiecīgie ES tiesību akti ir saskanīgi ar ICAO SARPs, kas saistīti ar lidojumu drošību. |
| --- | --- |

9.5.

Vajadzības gadījumā ES tiecas nodrošināt, ka attiecīgie ES tiesību akti ir saskanīgi ar ICAO SARPs, kas saistīti ar lidojumu drošību.

| 9.6. | Neskarot ES dalībvalstu kā Čikāgas konvencijas Līgumslēdzēju pušu saistības, ES vajadzības gadījumā iesaistās dialogā ar ICAO, lai sniegtu tehnisku informāciju gadījumos, kad jautājumi saistībā ar atbilstību ICAO standartiem un ICAO ieteicamās prakses ievērošanu rodas, piemērojot ES tiesību aktus. |
| --- | --- |

9.6.

Neskarot ES dalībvalstu kā Čikāgas konvencijas Līgumslēdzēju pušu saistības, ES vajadzības gadījumā iesaistās dialogā ar ICAO, lai sniegtu tehnisku informāciju gadījumos, kad jautājumi saistībā ar atbilstību ICAO standartiem un ICAO ieteicamās prakses ievērošanu rodas, piemērojot ES tiesību aktus.

10.   Tehniskās palīdzības projekti un programmas

| 10.1. | Puses koordinē valstīm sniegto palīdzību, cenšoties nodrošināt resursu efektīvu izmantošanu un izvairīties no centienu dublēšanās, un apmainās ar informāciju un datiem par tehniskās palīdzības projektiem un programmām, kas saistītas ar lidojumu drošību. |
| --- | --- |

10.1.

Puses koordinē valstīm sniegto palīdzību, cenšoties nodrošināt resursu efektīvu izmantošanu un izvairīties no centienu dublēšanās, un apmainās ar informāciju un datiem par tehniskās palīdzības projektiem un programmām, kas saistītas ar lidojumu drošību.

| 10.2. | Puses iesaistās kopīgās darbībās, kuru mērķis ir uzsākt un koordinēt starptautiska mēroga centienus apzināt donorus, kas vēlētos un spētu sniegt mērķtiecīgu tehnisko palīdzību valstīm, kurās ir nopietni trūkumi drošības jomā. |
| --- | --- |

10.2.

Puses iesaistās kopīgās darbībās, kuru mērķis ir uzsākt un koordinēt starptautiska mēroga centienus apzināt donorus, kas vēlētos un spētu sniegt mērķtiecīgu tehnisko palīdzību valstīm, kurās ir nopietni trūkumi drošības jomā.

| 10.3. | ES ieguldījums jo īpaši ir vērsts uz programmām un projektiem, kuru mērķis ir palīdzēt valstīm un reģionālām civilās aviācijas struktūrām novērst nopietnus trūkumus drošības jomā, īstenot ICAO SARPs, attīstīt regulatīvo sadarbību un nostiprināt valstu drošības uzraudzības sistēmas, tostarp izveidojot reģionālas drošības uzraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

10.3.

ES ieguldījums jo īpaši ir vērsts uz programmām un projektiem, kuru mērķis ir palīdzēt valstīm un reģionālām civilās aviācijas struktūrām novērst nopietnus trūkumus drošības jomā, īstenot ICAO SARPs, attīstīt regulatīvo sadarbību un nostiprināt valstu drošības uzraudzības sistēmas, tostarp izveidojot reģionālas drošības uzraudzības sistēmas.

11.   Reģionālā sadarbība

| 11.1. | Puses piešķir prioritāti darbībām, kuru mērķis ir paātrināt reģionālu drošības uzraudzības organizāciju izveidi, ja reģionāla mēroga pieeja dod iespēju uzlabot rentabilitāti, uzraudzības un/vai standartizācijas procesus. |
| --- | --- |

11.1.

Puses piešķir prioritāti darbībām, kuru mērķis ir paātrināt reģionālu drošības uzraudzības organizāciju izveidi, ja reģionāla mēroga pieeja dod iespēju uzlabot rentabilitāti, uzraudzības un/vai standartizācijas procesus.

12.   Speciālistu palīdzība

| 12.1. | Neskarot speciālistu palīdzības shēmas, kas izveidotas ārpus šā pielikuma piemērošanas jomas, ES tiecas nodrošināt, ka speciālisti ar pierādītām tehniskām zināšanām attiecīgajās lidojumu drošības jomās pēc pieprasījuma ir ICAO rīcībā, lai pildītu uzdevumus un piedalītos darbībās, kas ietilpst šā pielikuma piemērošanas jomā. Šādas speciālistu palīdzības nosacījumus norāda darbības kārtībā, par ko Puses vienojas. |
| --- | --- |

12.1.

Neskarot speciālistu palīdzības shēmas, kas izveidotas ārpus šā pielikuma piemērošanas jomas, ES tiecas nodrošināt, ka speciālisti ar pierādītām tehniskām zināšanām attiecīgajās lidojumu drošības jomās pēc pieprasījuma ir ICAO rīcībā, lai pildītu uzdevumus un piedalītos darbībās, kas ietilpst šā pielikuma piemērošanas jomā. Šādas speciālistu palīdzības nosacījumus norāda darbības kārtībā, par ko Puses vienojas.

13.   Apmācība

| 13.1. | Vajadzības gadījumā katra Puse veicina otras Puses personāla dalību jebkurā tās nodrošinātā apmācību programmā lidojumu drošības jomā. |
| --- | --- |

13.1.

Vajadzības gadījumā katra Puse veicina otras Puses personāla dalību jebkurā tās nodrošinātā apmācību programmā lidojumu drošības jomā.

| 13.2. | Puses apmainās ar informāciju un materiāliem, kas saistīti ar apmācību programmām lidojumu drošības jomā, un vajadzības gadījumā koordinē apmācību programmu izstrādi un sadarbojas šajā jomā. |
| --- | --- |

13.2.

Puses apmainās ar informāciju un materiāliem, kas saistīti ar apmācību programmām lidojumu drošības jomā, un vajadzības gadījumā koordinē apmācību programmu izstrādi un sadarbojas šajā jomā.

| 13.3. | Saistībā ar darbībām, uz ko attiecas šā pielikuma 10. pants, Puses sadarbojas, veicinot un koordinējot to, ka apmācību programmās piedalās praktikanti no valstīm un reģioniem, kuriem jebkura no Pusēm sniedz tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

13.3.

Saistībā ar darbībām, uz ko attiecas šā pielikuma 10. pants, Puses sadarbojas, veicinot un koordinējot to, ka apmācību programmās piedalās praktikanti no valstīm un reģioniem, kuriem jebkura no Pusēm sniedz tehnisko palīdzību.

14.   Pārskatīšana

| 14.1. | Puses regulāri pārskata šā pielikuma īstenošanu un vajadzības gadījumā ņem vērā visus attiecīgos politikas un regulatīvos jaunumus. |
| --- | --- |

14.1.

Puses regulāri pārskata šā pielikuma īstenošanu un vajadzības gadījumā ņem vērā visus attiecīgos politikas un regulatīvos jaunumus.

| 14.2. | Jebkādu šā pielikuma pārskatīšanu veic ES un ICAO Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar ICAO SM 7. pantu. |
| --- | --- |

14.2.

Jebkādu šā pielikuma pārskatīšanu veic ES un ICAO Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar ICAO SM 7. pantu.

15.   Stāšanās spēkā, grozījumi un izbeigšana

| 15.1. | Šis pielikums stājas spēkā dienā, kad to pieņem ES un ICAO Apvienotā komiteja, un paliek spēkā līdz tā izbeigšanai. |
| --- | --- |

15.1.

Šis pielikums stājas spēkā dienā, kad to pieņem ES un ICAO Apvienotā komiteja, un paliek spēkā līdz tā izbeigšanai.

| 15.2. | Darbības kārtība, par ko vienojas saskaņā ar šo pielikumu, stājas spēkā dienā, kad to pieņem ES un ICAO Apvienotā komiteja. |
| --- | --- |

15.2.

Darbības kārtība, par ko vienojas saskaņā ar šo pielikumu, stājas spēkā dienā, kad to pieņem ES un ICAO Apvienotā komiteja.

| 15.3. | ES un ICAO Apvienotā komiteja vienojas par visiem saskaņā ar šo pielikumu pieņemtās darbības kārtības grozījumiem vai tās izbeigšanu. |
| --- | --- |

15.3.

ES un ICAO Apvienotā komiteja vienojas par visiem saskaņā ar šo pielikumu pieņemtās darbības kārtības grozījumiem vai tās izbeigšanu.

| 15.4. | Katra Puse jebkurā laikā var izbeigt šo pielikumu. Šāda izbeigšana stājas spēkā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad saņemts rakstveida paziņojums, ar ko viena Puse otrai Pusei paziņo par izbeigšanu, ja vien paziņojums par izbeigšanu netiek atsaukts, Pusēm savstarpēji vienojoties pirms sešu mēnešu laikposma beigām. |
| --- | --- |

15.4.

Katra Puse jebkurā laikā var izbeigt šo pielikumu. Šāda izbeigšana stājas spēkā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad saņemts rakstveida paziņojums, ar ko viena Puse otrai Pusei paziņo par izbeigšanu, ja vien paziņojums par izbeigšanu netiek atsaukts, Pusēm savstarpēji vienojoties pirms sešu mēnešu laikposma beigām.

| 15.5. | Neatkarīgi no citiem šā panta noteikumiem, ja tiek izbeigts ICAO SM, vienlaicīgi izbeidz šo pielikumu un visas saskaņā ar to pieņemtās darbības kārtības.” |
| --- | --- |

15.5.

Neatkarīgi no citiem šā panta noteikumiem, ja tiek izbeigts ICAO SM, vienlaicīgi izbeidz šo pielikumu un visas saskaņā ar to pieņemtās darbības kārtības.”

---

REGULAS

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/14

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 905/2011

(2011. gada 1. septembris)

par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris ) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam (“sākotnējā izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (3) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (4). Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie antidempinga maksājumi”). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam (“sākotnējā izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (3) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (4). Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie antidempinga maksājumi”).

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (5) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes PET importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (6) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu. Pēc pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie kompensācijas pasākumi”). |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (5) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes PET importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (6) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu. Pēc pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie kompensācijas pasākumi”).

| (3) | Ar Lēmumu 2000/745/EK (7) Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (“MIC”) (“saistības”). |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2000/745/EK (7) Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (“MIC”) (“saistības”).

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Uzņēmums Reliance Industries Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami pieprasījuma iesniedzēja ražoto produktu importam, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības. |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmums Reliance Industries Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami pieprasījuma iesniedzēja ražoto produktu importam, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības.

| (5) | Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka maksājumi vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu dempingu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir būtiski mainījušās uzņēmuma ražošanas izmaksas un ka šo izmaiņu rezultātā kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas ir ievērojami samazinājusies dempinga starpība. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz Savienību, ir konstatēts, ka dempinga starpība bija ievērojami zemāka nekā pašreizējo maksājumu apmērs. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka maksājumi vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu dempingu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir būtiski mainījušās uzņēmuma ražošanas izmaksas un ka šo izmaiņu rezultātā kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas ir ievērojami samazinājusies dempinga starpība. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz Savienību, ir konstatēts, ka dempinga starpība bija ievērojami zemāka nekā pašreizējo maksājumu apmērs.

1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (6) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (“pašreizējā pārskatīšana”), Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempingu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). |
| --- | --- |

(6)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (“pašreizējā pārskatīšana”), Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempingu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8).

1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (7) | Pārskatīšanas procedūra attiecas uz polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 (“attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija. |
| --- | --- |

(7)

Pārskatīšanas procedūra attiecas uz polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 (“attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija.

| (8) | Izmeklēšanā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz dempinga noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav izdarīti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības nozares ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz dempinga noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav izdarīti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības nozares ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem.

1.5.   Iesaistītās personas

| (9) | Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

| (10) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. |
| --- | --- |

(10)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

| (11) | Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(11)

Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā.

| (12) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā Indijā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā Indijā.

1.6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   PI periodā apgalvotās apstākļu maiņas ilglaicīgums

| (14) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu.

| (15) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas normālajā vērtībā un eksporta cenās kopš sākotnējās izmeklēšanas, kad noteica dempinga starpību, ir radušās būtisku ražošanas izmaksu izmaiņu rezultātā. Tika apgalvots, ka ražošanas izmaksu izmaiņas saistītas ar pazeminātiem muitas nodokļiem, kas piemērojami, uz Indiju importējot ražošanas procesā izmantotās pamatizejvielas. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, pazeminoties muitas nodokļiem, mazinājās eksporta stimuls un tāpēc mainījās pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, pēc kurām nosaka normālo vērtību. |
| --- | --- |

(15)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas normālajā vērtībā un eksporta cenās kopš sākotnējās izmeklēšanas, kad noteica dempinga starpību, ir radušās būtisku ražošanas izmaksu izmaiņu rezultātā. Tika apgalvots, ka ražošanas izmaksu izmaiņas saistītas ar pazeminātiem muitas nodokļiem, kas piemērojami, uz Indiju importējot ražošanas procesā izmantotās pamatizejvielas. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, pazeminoties muitas nodokļiem, mazinājās eksporta stimuls un tāpēc mainījās pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, pēc kurām nosaka normālo vērtību.

| (16) | Tomēr konstatēja, ka, lai gan muitas nodokļi un eksporta stimuli tika pazemināti, uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai PIP, bija augstākas par cenām, ko sākotnējā izmeklēšanā izmantoja pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpības noteikšanai. Iekšzemes tirdzniecības cenas pieauga, jo cita starpā palielinājās atsevišķu izejvielu un citu resursu izmaksas. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr konstatēja, ka, lai gan muitas nodokļi un eksporta stimuli tika pazemināti, uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai PIP, bija augstākas par cenām, ko sākotnējā izmeklēšanā izmantoja pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpības noteikšanai. Iekšzemes tirdzniecības cenas pieauga, jo cita starpā palielinājās atsevišķu izejvielu un citu resursu izmaksas.

| (17) | Eksporta cenas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. un 9. punktam. Tomēr ir jo īpaši jāanalizē, vai cenu saistības, kuras nozīmē, ka pieprasījuma iesniedzēja pienākums ir pārdot savu ražojumu Savienības tirgū par cenu, kas pārsniedz MIC, kura noteikta katram mēnesim, PIP laikā ir ietekmējušas pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas. Secināja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ eksportu uz Savienību tiešām ietekmēja cenu saistības. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējam bija jāievēro MIC saistības, un tas izvēlējās neeksportēt uz ES atsevišķos PIP mēnešos, kad tā eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem bija zemākas par MIC. |
| --- | --- |

(17)

Eksporta cenas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. un 9. punktam. Tomēr ir jo īpaši jāanalizē, vai cenu saistības, kuras nozīmē, ka pieprasījuma iesniedzēja pienākums ir pārdot savu ražojumu Savienības tirgū par cenu, kas pārsniedz MIC, kura noteikta katram mēnesim, PIP laikā ir ietekmējušas pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas. Secināja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ eksportu uz Savienību tiešām ietekmēja cenu saistības. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējam bija jāievēro MIC saistības, un tas izvēlējās neeksportēt uz ES atsevišķos PIP mēnešos, kad tā eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem bija zemākas par MIC.

| (18) | Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs savu ražojumu Savienībā pārdeva tikai sešus mēnešus no pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekļautā laikposma. No otras puses, pieprasījuma iesniedzējs visu attiecīgo periodu pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos, kuros tam nebija jāievēro cenu saistībās noteiktie pienākumi. Novēroja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm mēnešos, kad pieprasījuma iesniedzējs neeksportēja uz Savienību, bija ievērojami zemākas par noteikto MIC. Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, var pamatoti uzskatīt, ka vienīgais iemesls, kādēļ pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva savus ražojumus Savienībā pārējos mēnešos, bija cenu saistību noteiktie pienākumi un neiespējamība pārdot par zemāku cenu nekā MIC. |
| --- | --- |

(18)

Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs savu ražojumu Savienībā pārdeva tikai sešus mēnešus no pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekļautā laikposma. No otras puses, pieprasījuma iesniedzējs visu attiecīgo periodu pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos, kuros tam nebija jāievēro cenu saistībās noteiktie pienākumi. Novēroja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm mēnešos, kad pieprasījuma iesniedzējs neeksportēja uz Savienību, bija ievērojami zemākas par noteikto MIC. Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, var pamatoti uzskatīt, ka vienīgais iemesls, kādēļ pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva savus ražojumus Savienībā pārējos mēnešos, bija cenu saistību noteiktie pienākumi un neiespējamība pārdot par zemāku cenu nekā MIC.

| (19) | Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja konstatējumu, ka iemesls, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību, ir spēkā esošās saistības. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz pārdošanu uz citiem lieliem eksporta tirgiem PIP bija mēneši, kad nekas netika pārdots, tāpēc neregulāra tirdzniecība nav specifiska Savienības tirgus iezīme. Tas arī apgalvoja, ka, pa mēnešiem salīdzinot visu pārējo eksportētājvalstu attiecīgā ražojuma importa uz Savienības cenu vai Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cenu ar uzņēmuma mēneša MIC, būtu redzams, ka Reliance būtu varējis pārdot ražojumus uz Savienību visos PIP mēnešos, nepārkāpjot saistību pienākumus. |
| --- | --- |

(19)

Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja konstatējumu, ka iemesls, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību, ir spēkā esošās saistības. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz pārdošanu uz citiem lieliem eksporta tirgiem PIP bija mēneši, kad nekas netika pārdots, tāpēc neregulāra tirdzniecība nav specifiska Savienības tirgus iezīme. Tas arī apgalvoja, ka, pa mēnešiem salīdzinot visu pārējo eksportētājvalstu attiecīgā ražojuma importa uz Savienības cenu vai Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cenu ar uzņēmuma mēneša MIC, būtu redzams, ka Reliance būtu varējis pārdot ražojumus uz Savienību visos PIP mēnešos, nepārkāpjot saistību pienākumus.

| (20) | Pieprasījuma iesniedzēja argumentus nevar pieņemt, jo, no vienas puses, uzņēmums vērsa savu darbību uz konkrētiem atsevišķiem tirgiem ar to specifiskajām īpatnībām un tas neizskaidro, kāpēc uzņēmums nepārdeva ražojumus uz Savienību. No otras puses, pieprasījuma iesniedzēja veikto salīdzinājumu pamatā bija vispārīgi statistikas dati, savukārt pašreizējās pārskatīšanas pamatā ir uzņēmumam specifiski dati, kas ir atbilstošāki un uzticamāki, lai izdarītu secinājumus. Pieprasījuma iesniedzēja izklāstītie argumenti nebija arī pilnīgi derīgi, piemēram, dažus mēnešus importa cenas uz ES tiešām bija augstākas par MIC, bet citos periodos vispārējās importa cenas bija zemākas, tāpēc uz to pamata nebija iespējams izdarīt vispārīgus secinājumus. Tomēr nevar apstrīdēt faktu, ka pieprasījuma iesniedzējs pārdeva ražojumus uz Savienību tikai tajos mēnešos, kad vispārējās importa cenas Savienībā bija vienādas ar MIC vai augstākas par to. |
| --- | --- |

(20)

Pieprasījuma iesniedzēja argumentus nevar pieņemt, jo, no vienas puses, uzņēmums vērsa savu darbību uz konkrētiem atsevišķiem tirgiem ar to specifiskajām īpatnībām un tas neizskaidro, kāpēc uzņēmums nepārdeva ražojumus uz Savienību. No otras puses, pieprasījuma iesniedzēja veikto salīdzinājumu pamatā bija vispārīgi statistikas dati, savukārt pašreizējās pārskatīšanas pamatā ir uzņēmumam specifiski dati, kas ir atbilstošāki un uzticamāki, lai izdarītu secinājumus. Pieprasījuma iesniedzēja izklāstītie argumenti nebija arī pilnīgi derīgi, piemēram, dažus mēnešus importa cenas uz ES tiešām bija augstākas par MIC, bet citos periodos vispārējās importa cenas bija zemākas, tāpēc uz to pamata nebija iespējams izdarīt vispārīgus secinājumus. Tomēr nevar apstrīdēt faktu, ka pieprasījuma iesniedzējs pārdeva ražojumus uz Savienību tikai tajos mēnešos, kad vispārējās importa cenas Savienībā bija vienādas ar MIC vai augstākas par to.

| (21) | Pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums, ka tas, ja būtu vēlējies, būtu varējis pārdot ražojumus Savienības tirgū to sešu mēnešu laikā, kad tas pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC, ir noraidīts kā spekulatīvs un nepamatots. Pieprasījuma iesniedzējs nepauda citus argumentus, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību minētajos sešos mēnešos, kamēr tas pārdeva tos pašus ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC. Tāpēc secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva ražojumus uz Savienību konkrētā laikposmā, jo tam bija jāievēro saistības. Tādējādi PIP Savienības tirgū noteiktās eksporta cenas nav uzticamas. |
| --- | --- |

(21)

Pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums, ka tas, ja būtu vēlējies, būtu varējis pārdot ražojumus Savienības tirgū to sešu mēnešu laikā, kad tas pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC, ir noraidīts kā spekulatīvs un nepamatots. Pieprasījuma iesniedzējs nepauda citus argumentus, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību minētajos sešos mēnešos, kamēr tas pārdeva tos pašus ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC. Tāpēc secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva ražojumus uz Savienību konkrētā laikposmā, jo tam bija jāievēro saistības. Tādējādi PIP Savienības tirgū noteiktās eksporta cenas nav uzticamas.

| (22) | Salīdzinājumu veica arī starp pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas cenām Savienības tirgū un cenām, ko bija iespējams panākt citos eksporta tirgos, kuros nebija spēkā cenu saistības. Tika konstatēts, ka eksporta cenas tirgos, kur nav spēkā cenu saistības, visa PIP laikā bija ievērojami zemākas. |
| --- | --- |

(22)

Salīdzinājumu veica arī starp pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas cenām Savienības tirgū un cenām, ko bija iespējams panākt citos eksporta tirgos, kuros nebija spēkā cenu saistības. Tika konstatēts, ka eksporta cenas tirgos, kur nav spēkā cenu saistības, visa PIP laikā bija ievērojami zemākas.

| (23) | Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja secinājumus, kas tika izdarīti, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu Savienības un citos eksporta tirgos, un apgalvoja, ka, salīdzinot atsevišķu valstu līmenī, ir vairāki citi eksporta tirgi, kuros noteiktās cenas ir augstākas par Savienības tirgū noteiktajām cenām. Tomēr šajā saistībā vidējo cenu salīdzinājums ir atbilstošāks par atsevišķu valstu salīdzinājuma individuālajām atšķirībām, kuras būtu saistītas ar to lielumu, gan arī ar specifiskiem konkurences aspektiem šajos atsevišķajos tirgos. |
| --- | --- |

(23)

Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja secinājumus, kas tika izdarīti, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu Savienības un citos eksporta tirgos, un apgalvoja, ka, salīdzinot atsevišķu valstu līmenī, ir vairāki citi eksporta tirgi, kuros noteiktās cenas ir augstākas par Savienības tirgū noteiktajām cenām. Tomēr šajā saistībā vidējo cenu salīdzinājums ir atbilstošāks par atsevišķu valstu salīdzinājuma individuālajām atšķirībām, kuras būtu saistītas ar to lielumu, gan arī ar specifiskiem konkurences aspektiem šajos atsevišķajos tirgos.

| (24) | Tādējādi eksporta cenas trešo valstu tirgos labāk atspoguļo uzņēmuma parasto cenu veidošanas politiku. Cenu starpība starp cenām eksportam uz Savienību un cenām eksportam uz citām pasaules valstīm liecina, ka pastāv svarīgi ekonomiski argumenti, kas rosinātu pieprasījuma iesniedzēju pārdot ražojumus Savienībā par ievērojami zemākām cenām, ja nebūtu spēkā MIC. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka jauns dempinga starpības aprēķins, pamatojoties uz PIP laikā spēkā esošajām cenām eksportam uz Savienību, tiktu noteikts, balstoties uz cenām, kas nav būtiski mainījušās un kas nebūs ilgstošas. Tas pats secinājums attiecas uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, kā minēts 5. apsvērumā, ka tā iekšzemes cenu salīdzinājums ar cenām uz Savienību apliecinātu dempinga starpību, kas zemāka par pašreizējo maksājumu līmeni. |
| --- | --- |

(24)

Tādējādi eksporta cenas trešo valstu tirgos labāk atspoguļo uzņēmuma parasto cenu veidošanas politiku. Cenu starpība starp cenām eksportam uz Savienību un cenām eksportam uz citām pasaules valstīm liecina, ka pastāv svarīgi ekonomiski argumenti, kas rosinātu pieprasījuma iesniedzēju pārdot ražojumus Savienībā par ievērojami zemākām cenām, ja nebūtu spēkā MIC. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka jauns dempinga starpības aprēķins, pamatojoties uz PIP laikā spēkā esošajām cenām eksportam uz Savienību, tiktu noteikts, balstoties uz cenām, kas nav būtiski mainījušās un kas nebūs ilgstošas. Tas pats secinājums attiecas uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, kā minēts 5. apsvērumā, ka tā iekšzemes cenu salīdzinājums ar cenām uz Savienību apliecinātu dempinga starpību, kas zemāka par pašreizējo maksājumu līmeni.

| (25) | Tādējādi nav izpildīti pamatregulas 11. panta 3. punkta nosacījumi saistībā ar ievērojamām dempinga izmaiņām. Tāpēc pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. |
| --- | --- |

(25)

Tādējādi nav izpildīti pamatregulas 11. panta 3. punkta nosacījumi saistībā ar ievērojamām dempinga izmaiņām. Tāpēc pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu.

| (26) | Pēc informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tā Savienības tirgū noteiktās cenas ir pilnībā uzticamas. Tā kā šīs eksporta cenas būtiski pieauga laikā no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz PIP, būtu jāuzskata, ka uzņēmuma eksporta politika arī būtiski mainījusies šajā periodā un ka šīs izmaiņas ir ilgstošas. Tādējādi arī uzņēmuma dempinga starpība būtu būtiski samazinājusies, un šīs izmaiņas būtu ilgstošas. |
| --- | --- |

(26)

Pēc informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tā Savienības tirgū noteiktās cenas ir pilnībā uzticamas. Tā kā šīs eksporta cenas būtiski pieauga laikā no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz PIP, būtu jāuzskata, ka uzņēmuma eksporta politika arī būtiski mainījusies šajā periodā un ka šīs izmaiņas ir ilgstošas. Tādējādi arī uzņēmuma dempinga starpība būtu būtiski samazinājusies, un šīs izmaiņas būtu ilgstošas.

| (27) | Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ilglaicīgā apstākļu maiņa nav izšķirošais elements novērtējumā, kas jāveic pēc pārskatīšanas sākšanas, un ka būtiskāk ir izvērtēt, vai turpmāka pasākumu piemērošana ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. Tas norādīja uz pamatregulas 11. panta 1. punktā un PTO Antidempinga nolīguma 11.1. pantā izklāstīto pamatprincipu, ka antidempinga pasākumi paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus. Šajā saistībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nepieciešamības analīzei būtu jābūt perspektīva novērtējuma veidā, kam vajadzētu vismaz paredzamu vai gaidāmu dempinga atkārtošanos iepriekš noteiktajā līmenī. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ilglaicīgā apstākļu maiņa nav izšķirošais elements novērtējumā, kas jāveic pēc pārskatīšanas sākšanas, un ka būtiskāk ir izvērtēt, vai turpmāka pasākumu piemērošana ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. Tas norādīja uz pamatregulas 11. panta 1. punktā un PTO Antidempinga nolīguma 11.1. pantā izklāstīto pamatprincipu, ka antidempinga pasākumi paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus. Šajā saistībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nepieciešamības analīzei būtu jābūt perspektīva novērtējuma veidā, kam vajadzētu vismaz paredzamu vai gaidāmu dempinga atkārtošanos iepriekš noteiktajā līmenī.

| (28) | Pamatregulas 11. panta 1. punktā teikts, ka “antidempinga pasākums paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus”. Šo principu piemēro arī starpposma pārskatīšanā, proti, kā šajā konkrētajā gadījumā, jo pamatregulas 11. panta 3. punktā cita starpā teikts, ka “[...] Starpposma pārbaudi uzsāk, ja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, ilgāk nav nepieciešama, un/vai nav domājams, ka zaudējumi turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu atceltu vai mainītu [...]”. Šis noteikums paredz kritēriju, kurš jāizpilda, ja ieinteresētā persona uzskata, ka pasākumu līmenis ir pārak zems vai pārāk augsts, un tāpēc pieprasa šo pasākumu pārskatīšanu. Ja šādu pārskatīšanu uzsāk, pamatregulas 11. panta 3. punktā skaidri noteikts: “Ja izmeklēšanas pasākumus veic, ievērojot šo punktu, Komisija cita starpā var apsvērt, vai ar dempingu [...] saistītie apstākļi ir ievērojami mainījušies [...]. Šajā sakarā, pieņemot galīgo lēmumu, ņem vērā visus būtiskos un pienācīgi dokumentētos pierādījumus”. Tāpēc 11. panta 3. punkts nodrošina papildu novērtējuma kritēriju (t. i., ievērojamu apstākļu maiņu) attiecībā uz starpposma pārskatīšanām, kuras papildus procedūras sākšanas nosacījumam (t. i., vai pasākumi pašreizējā līmenī joprojām vajadzīgi) jāņem vērā izmeklēšanā, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(28)

Pamatregulas 11. panta 1. punktā teikts, ka “antidempinga pasākums paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus”. Šo principu piemēro arī starpposma pārskatīšanā, proti, kā šajā konkrētajā gadījumā, jo pamatregulas 11. panta 3. punktā cita starpā teikts, ka “[...] Starpposma pārbaudi uzsāk, ja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, ilgāk nav nepieciešama, un/vai nav domājams, ka zaudējumi turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu atceltu vai mainītu [...]”. Šis noteikums paredz kritēriju, kurš jāizpilda, ja ieinteresētā persona uzskata, ka pasākumu līmenis ir pārak zems vai pārāk augsts, un tāpēc pieprasa šo pasākumu pārskatīšanu. Ja šādu pārskatīšanu uzsāk, pamatregulas 11. panta 3. punktā skaidri noteikts: “Ja izmeklēšanas pasākumus veic, ievērojot šo punktu, Komisija cita starpā var apsvērt, vai ar dempingu [...] saistītie apstākļi ir ievērojami mainījušies [...]. Šajā sakarā, pieņemot galīgo lēmumu, ņem vērā visus būtiskos un pienācīgi dokumentētos pierādījumus”. Tāpēc 11. panta 3. punkts nodrošina papildu novērtējuma kritēriju (t. i., ievērojamu apstākļu maiņu) attiecībā uz starpposma pārskatīšanām, kuras papildus procedūras sākšanas nosacījumam (t. i., vai pasākumi pašreizējā līmenī joprojām vajadzīgi) jāņem vērā izmeklēšanā, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs.

| (29) | Jānorāda arī, ka tā ir standartprakse starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā novērtēt, vai izmeklēšanā konstatētā apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Šajā saistībā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas judikatūra (9) apstiprina, ka “iestādēm ir plaša rīcības brīvība, tostarp iespēja prospektīvi izvērtēt attiecīgo eksportētāju cenu politiku, veicot pārbaudi par esošo pasākumu saglabāšanas nepieciešamību”. Pieejamie pierādījumi liecina, ka pieprasījuma iesniedzēja noteiktās eksporta cenas Savienības tirgū neatspoguļo pieprasījuma iesniedzēja faktisko cenu veidošanas politiku, tāpēc, kā secināts 21. apsvērumā, Savienības tirgū PIP noteiktās cenas nav uzticamas, un tādējādi, pamatojoties uz šīm cenām, no jauna aprēķināta dempinga starpība būtu noteikta pēc cenām, kas nav būtiski, nedz arī ilgstoši mainījušās, kā minēts 24. apsvērumā. |
| --- | --- |

(29)

Jānorāda arī, ka tā ir standartprakse starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā novērtēt, vai izmeklēšanā konstatētā apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Šajā saistībā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas judikatūra (9) apstiprina, ka “iestādēm ir plaša rīcības brīvība, tostarp iespēja prospektīvi izvērtēt attiecīgo eksportētāju cenu politiku, veicot pārbaudi par esošo pasākumu saglabāšanas nepieciešamību”. Pieejamie pierādījumi liecina, ka pieprasījuma iesniedzēja noteiktās eksporta cenas Savienības tirgū neatspoguļo pieprasījuma iesniedzēja faktisko cenu veidošanas politiku, tāpēc, kā secināts 21. apsvērumā, Savienības tirgū PIP noteiktās cenas nav uzticamas, un tādējādi, pamatojoties uz šīm cenām, no jauna aprēķināta dempinga starpība būtu noteikta pēc cenām, kas nav būtiski, nedz arī ilgstoši mainījušās, kā minēts 24. apsvērumā.

| (30) | Neskatoties uz secinājumu, ka eksporta cenas uz Savienību nav būtiski un ilgstoši mainījušās, pieprasījuma iesniedzēja argumenti tika ņemti vērā un tika novērtēts, vai pasākumi to pašreizējā līmenī joprojām ir nepieciešami, lai neitralizētu dempingu. Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā dempinga starpība ir ievērojami mazāka par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto un tā eksporta politika citos tirgos apstiprina, ka dempinga starpības pārmaiņas atspoguļo tendenci, kuru var pamatoti gaidīt arī nākotnē, tāpēc pasākumu pašreizējais līmenis ir acīmredzami pārmērīgs. Tomēr secināja, ka šie argumenti nav pamatoti ar faktiem. Pirmkārt, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja eksporta politiku citos tirgos konstatēja, ka pretēji pieprasījumā paustajam apgalvojumam cenas šajos tirgos vidēji bija par gandrīz 10 % zemākas nekā cenas Savienības tirgū. Pie šiem trešo valstu eksporta tirgiem pieder vairākas valstis ar dažāda lieluma tirgiem, un dažās no tām, visticamāk, neražo PET. Tāpēc šos tirgus definē to individuālās konkurences iezīmes, kuru dēļ cenas un tendences atšķiras no tām, kas vērojamas Savienības tirgū. Otrkārt, ņemot vērā šos konstatējumus, arī ja būtu konstatēts, ka pašreizējais pasākumu līmenis būtu jāmaina, jo tas vairs nav vajadzīgs dempinga neitralizēšanai, nav iespējams pienācīgi precīzi noteikt, kāds līmenis būtu atbilstošs, jo nav pieejami uzticami eksporta cenu rādītāji, kuri izrietētu no normāliem apstākļiem Savienības tirgū un atspoguļotu tos. |
| --- | --- |

(30)

Neskatoties uz secinājumu, ka eksporta cenas uz Savienību nav būtiski un ilgstoši mainījušās, pieprasījuma iesniedzēja argumenti tika ņemti vērā un tika novērtēts, vai pasākumi to pašreizējā līmenī joprojām ir nepieciešami, lai neitralizētu dempingu. Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā dempinga starpība ir ievērojami mazāka par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto un tā eksporta politika citos tirgos apstiprina, ka dempinga starpības pārmaiņas atspoguļo tendenci, kuru var pamatoti gaidīt arī nākotnē, tāpēc pasākumu pašreizējais līmenis ir acīmredzami pārmērīgs. Tomēr secināja, ka šie argumenti nav pamatoti ar faktiem. Pirmkārt, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja eksporta politiku citos tirgos konstatēja, ka pretēji pieprasījumā paustajam apgalvojumam cenas šajos tirgos vidēji bija par gandrīz 10 % zemākas nekā cenas Savienības tirgū. Pie šiem trešo valstu eksporta tirgiem pieder vairākas valstis ar dažāda lieluma tirgiem, un dažās no tām, visticamāk, neražo PET. Tāpēc šos tirgus definē to individuālās konkurences iezīmes, kuru dēļ cenas un tendences atšķiras no tām, kas vērojamas Savienības tirgū. Otrkārt, ņemot vērā šos konstatējumus, arī ja būtu konstatēts, ka pašreizējais pasākumu līmenis būtu jāmaina, jo tas vairs nav vajadzīgs dempinga neitralizēšanai, nav iespējams pienācīgi precīzi noteikt, kāds līmenis būtu atbilstošs, jo nav pieejami uzticami eksporta cenu rādītāji, kuri izrietētu no normāliem apstākļiem Savienības tirgū un atspoguļotu tos.

| (31) | Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs uzskatīja, ka varētu veikt korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un konkrēti 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu saistībā ar “atšķirībām citos faktoros [...], ja ir redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību atbilstīgi šim punktam”. |
| --- | --- |

(31)

Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs uzskatīja, ka varētu veikt korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un konkrēti 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu saistībā ar “atšķirībām citos faktoros [...], ja ir redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību atbilstīgi šim punktam”.

| (32) | Ņemot vērā minētos secinājumus, ka eksporta cenu izmaiņas nebija būtiskas, nedz ilgstošas, nav iespējams noteikt dempinga starpību. Tāpēc pieprasījums veikt korekciju nav piemērojams un tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā minētos secinājumus, ka eksporta cenu izmaiņas nebija būtiskas, nedz ilgstošas, nav iespējams noteikt dempinga starpību. Tāpēc pieprasījums veikt korekciju nav piemērojams un tiek noraidīts.

3.   IZMEKLĒŠANAS IZBEIGŠANA

| (33) | Ņemot vērā konstatējumus, ka ar dempingu saistītie apstākļi nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tiek uzskatīts, ka pašreizējā pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus pieprasījuma iesniedzēja maksājuma apmērā. Tādēļ ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 piemērotie antidempinga pasākumi pieprasījuma iesniedzēja ražotajam PET importam ir jāsaglabā nemainīgi. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā konstatējumus, ka ar dempingu saistītie apstākļi nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tiek uzskatīts, ka pašreizējā pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus pieprasījuma iesniedzēja maksājuma apmērā. Tādēļ ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 piemērotie antidempinga pasākumi pieprasījuma iesniedzēja ražotajam PET importam ir jāsaglabā nemainīgi.

4.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

| (34) | Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir pamatā lēmumam ierosināt pašreizējās daļējās starpposma pārskatīšanas izbeigšanu. Saņemtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu. |
| --- | --- |

(34)

Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir pamatā lēmumam ierosināt pašreizējās daļējās starpposma pārskatīšanas izbeigšanu. Saņemtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu.

5.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (35) | Tādēļ šī pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 192/2007, |
| --- | --- |

(35)

Tādēļ šī pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 192/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, piemērojamo antidempinga pasākumu daļējā starpposma pārskatīšana, neveicot grozījumus spēkā esošajos pasākumos.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 1. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.

2

(3)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

5

(6)  OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.

6

(7)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.

7

(8)  OV C 151, 10.6.2010., 15. lpp.

8

(9)  Lietas T-143/06 Polyfilms v Council of the European Union (2009) ECR II-4133 sprieduma 48. punkts.

9

Polyfilms

Council of the European Union

ECR II-4133

---

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/19

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 906/2011

(2011. gada 2. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. un 24. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (3) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu (“antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana”). Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (4). Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,50 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (3) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu (“antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana”). Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (4). Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,50 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam.

1.2.   Pašreizējie antidempinga pasākumi

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (5) noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā (“sākotnējā antidempinga izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (6) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc pēdējās antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietvēra īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstījās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie antidempinga pasākumi”). |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (5) noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā (“sākotnējā antidempinga izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (6) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc pēdējās antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietvēra īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstījās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie antidempinga pasākumi”).

| (3) | Ar Lēmumu 2000/745/EK (7) Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (“saistības”). |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2000/745/EK (7) Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (“saistības”).

1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (4) | Uzņēmums Reliance Industries Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami ražojumu importam, ko ražo pieprasījuma iesniedzējs, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības. |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmums Reliance Industries Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami ražojumu importam, ko ražo pieprasījuma iesniedzējs, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības.

| (5) | Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka pasākums vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja pirmšķietamie pieradījumi apliecina, ka tā subsīdijas apmērs ir daudz mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme. Subsīdijas apmērs kopumā ir samazinājies galvenokārt tādēļ, ka ievērojami samazinājās atbalsts, kas bija piešķirts atbilstoši piešķīrumu shēmai ievedmuitas maksājumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka pasākums vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja pirmšķietamie pieradījumi apliecina, ka tā subsīdijas apmērs ir daudz mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme. Subsīdijas apmērs kopumā ir samazinājies galvenokārt tādēļ, ka ievērojami samazinājās atbalsts, kas bija piešķirts atbilstoši piešķīrumu shēmai ievedmuitas maksājumiem.

| (6) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamo pierādījumu, Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā pārskatīšana”), publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). Pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(6)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamo pierādījumu, Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā pārskatīšana”), publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). Pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.

1.4.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (7) | Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.

| (8) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. |
| --- | --- |

(8)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

| (9) | Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai anketu, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(9)

Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai anketu, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā.

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā Indijā un Indijas valdības mītnē Ņūdeli (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā) un Mumbajā (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta reģionālajā birojā). |
| --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā Indijā un Indijas valdības mītnē Ņūdeli (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā) un Mumbajā (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta reģionālajā birojā).

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (11) | Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

1.6.   Paralēla antidempinga izmeklēšanas procedūra

| (12) | Komisija 2010. gada 10. jūnijā (9) paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem atbilstoši 11. panta 3. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (10) (“antidempinga pamatregula”). Pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2010. gada 10. jūnijā (9) paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem atbilstoši 11. panta 3. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (10) (“antidempinga pamatregula”). Pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

| (13) | Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā konstatēja, ka apstākļi saistībā ar dempingu nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tādēļ izmeklēšanu izbeidza, neveicot grozījumus antidempinga pasākumos, kas patlaban piemērojami pieprasījuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(13)

Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā konstatēja, ka apstākļi saistībā ar dempingu nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tādēļ izmeklēšanu izbeidza, neveicot grozījumus antidempinga pasākumos, kas patlaban piemērojami pieprasījuma iesniedzējam.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Pārskatīšanas procedūra attiecas uz PET ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 (“attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija. |
| --- | --- |

(14)

Pārskatīšanas procedūra attiecas uz PET ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 (“attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (15) | Izmeklēšanas laikā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz subsidēšanas noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav veikti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības sektora ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanas laikā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz subsidēšanas noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav veikti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības sektora ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem.

3.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

3.1.   Subsidēšana

| (16) | Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā apgalvots, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu. | Valsts līmeņa shēmas:







  a) | iepriekšējas atļaujas shēma (“IAS”); |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā apgalvots, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu.

Valsts līmeņa shēmas:

a)

iepriekšējas atļaujas shēma (“IAS”);

| b) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“PSIM”); |
| --- | --- |

b)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“PSIM”);

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“RLEVS”); |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“RLEVS”);

| d) | mērķa tirgus shēma (“MTS”); |
| --- | --- |

d)

mērķa tirgus shēma (“MTS”);

| e) | mērķa ražojumu shēma (“MRS”); |
| --- | --- |

e)

mērķa ražojumu shēma (“MRS”);

| f) | ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“INAS”). |
| --- | --- |

f)

ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“INAS”).

| | Reģionālās shēma:







  g) | Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma. |
| --- | --- | --- |

Reģionālās shēma:

g)

Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma.

| (17) | Iepriekš a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentos “Ārējās tirdzniecības politika” (ATP), un Tirdzniecības ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi atjaunina. Divi ATP dokumenti attiecas uz šīs lietas PIP, t. i., ATP 04-09 un ATP 09-14. Pēdējais stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 04-09 un ATP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas I sējumā” (Handbook of Procedures; HOP I 04-09 un attiecīgi HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmatas saturu pastāvīgi atjaunina. |
| --- | --- |

(17)

Iepriekš a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentos “Ārējās tirdzniecības politika” (ATP), un Tirdzniecības ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi atjaunina. Divi ATP dokumenti attiecas uz šīs lietas PIP, t. i., ATP 04-09 un ATP 09-14. Pēdējais stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 04-09 un ATP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas I sējumā” (Handbook of Procedures; HOP I 04-09 un attiecīgi HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmatas saturu pastāvīgi atjaunina.

| (18) | Iepriekš f) apakšpunktā minētās shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(18)

Iepriekš f) apakšpunktā minētās shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

| (19) | Iepriekš g) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un tās pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika. |
| --- | --- |

(19)

Iepriekš g) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un tās pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika.

3.1.1.   Iepriekšējas atļaujas shēma (“IAS”)

a)   Juridiskais pamats

| (20) | Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts 4.1.1.–4.1.14. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4.1.–4.30.A nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(20)

Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts 4.1.1.–4.1.14. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4.1.–4.30.A nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.

b)   Atbilstības kritēriji

| (21) | IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk izklāstītas 22. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. IAS fiziskā eksporta un ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. IAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. IAS “nosacīto eksportu” var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes 8.2. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētāju. |
| --- | --- |

(21)

IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk izklāstītas 22. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. IAS fiziskā eksporta un ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. IAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. IAS “nosacīto eksportu” var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes 8.2. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētāju.

c)   Īstenošana praksē

| (22) | Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem turpmāk minētajiem mērķiem.
  i)   Fiziskais eksports: šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt materiālos ražošanas resursus īpašas eksporta galaprodukcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, starp tām arī eksportējamā ražojuma veids.
  ii)   Ikgadējais pieprasījums: šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas turētājs, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kuri tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu.
  iii)   Starpproduktu piegāde: šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.
  iv)   Nosacītais eksports: šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā nosacītu eksportu to kategoriju klientiem, kas minēti 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā ATP 04-09 un ATP 09-14. Kā paskaidroja Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).
  v)   ARO: IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO, un tajās norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū, gan par importētajiem.
  vi)   Kompensācijas iekšzemes akreditīvs: šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējam piegādātājam būs tiesības izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). |
| --- | --- |

(22)

Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem turpmāk minētajiem mērķiem.

i)   Fiziskais eksports: šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt materiālos ražošanas resursus īpašas eksporta galaprodukcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, starp tām arī eksportējamā ražojuma veids.

ii)   Ikgadējais pieprasījums: šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas turētājs, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kuri tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu.

iii)   Starpproduktu piegāde: šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.

iv)   Nosacītais eksports: šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā nosacītu eksportu to kategoriju klientiem, kas minēti 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā ATP 04-09 un ATP 09-14. Kā paskaidroja Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).

v)   ARO: IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO, un tajās norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū, gan par importētajiem.

vi)   Kompensācijas iekšzemes akreditīvs: šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējam piegādātājam būs tiesības izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

| (23) | Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā saņēma koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu tikai vienas apakšshēmas ietvaros, proti, IAS nosacītajam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. |
| --- | --- |

(23)

Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā saņēma koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu tikai vienas apakšshēmas ietvaros, proti, IAS nosacītajam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

| (24) | Attiecībā uz IAS izmantošanu nosacītajam eksportam, ko PIP laikā izmantoja pieprasījuma iesniedzējs, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“IPSN”). IPSN ir noteiktas vairumam ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam, un tās publicē Indijas valdība. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz IAS izmantošanu nosacītajam eksportam, ko PIP laikā izmantoja pieprasījuma iesniedzējs, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“IPSN”). IPSN ir noteiktas vairumam ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam, un tās publicē Indijas valdība.

| (25) | Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt faktiskā patēriņu reģistru par bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu norādītajā formātā saistībā ar katru atļauju (4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums HOP I 04-09 un HOP I 09-14). Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kas izsniedz sertifikātu, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. |
| --- | --- |

(25)

Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt faktiskā patēriņu reģistru par bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu norādītajā formātā saistībā ar katru atļauju (4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums HOP I 04-09 un HOP I 09-14). Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kas izsniedz sertifikātu, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

| (26) | Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(26)

Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

| (27) | Tika konstatēts, ka nepastāv saistība starp importētajiem izejmateriāliem un eksportētajiem gatavajiem ražojumiem. Atbilstošie importētie izejmateriāli var būt arī izejvielas, ko izmanto augšupēju produktu ražošanai. Vēl tika konstatēts, ka, neskatoties uz obligāto prasību, pieprasījuma iesniedzējam nebija 23. apsvērumā minētā faktiskā patēriņa reģistra saistībā ar katru saņemto atļauju, kuru ir jāpārbauda neatkarīgam grāmatvedim. Lai gan bija noticis pienākuma pārkāpums, pieprasījuma iesniedzējs varēja izmantot IAS priekšrocības, kas turklāt, ņemot vērā IPSN pārvērtējumu, pārsniedz tiesību normu prasības. |
| --- | --- |

(27)

Tika konstatēts, ka nepastāv saistība starp importētajiem izejmateriāliem un eksportētajiem gatavajiem ražojumiem. Atbilstošie importētie izejmateriāli var būt arī izejvielas, ko izmanto augšupēju produktu ražošanai. Vēl tika konstatēts, ka, neskatoties uz obligāto prasību, pieprasījuma iesniedzējam nebija 23. apsvērumā minētā faktiskā patēriņa reģistra saistībā ar katru saņemto atļauju, kuru ir jāpārbauda neatkarīgam grāmatvedim. Lai gan bija noticis pienākuma pārkāpums, pieprasījuma iesniedzējs varēja izmantot IAS priekšrocības, kas turklāt, ņemot vērā IPSN pārvērtējumu, pārsniedz tiesību normu prasības.

d)   Secinājums

| (28) | Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod labumu izmeklēšanā iesaistītajam eksportētājam. |
| --- | --- |

(28)

Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod labumu izmeklēšanā iesaistītajam eksportētājam.

| (29) | Turklāt IAS fiziskais eksports un IAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt IAS fiziskais eksports un IAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

| (30) | Tādēļ šajā pārskatīšanas procedūrā ir konstatēts, ka izmantoto galveno apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmām – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). IPSN kā tādas nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās sniedz pārāk dāsnas priekšrocības, turklāt ir konstatēts, ka Indijas valdība nav pieprasījusi atmaksāt pārsniegto atbalsta summu. Faktiski Indijas valdība nav veikusi efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareiziem faktiskā patēriņa reģistra datiem. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu ierasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot, ir apstiprinājies fakts, ka, neskatoties uz likumīgo obligāto prasību, praksē netiek garantēta zvērinātu grāmatvežu piesaistīšana pārbaužu procesā. |
| --- | --- |

(30)

Tādēļ šajā pārskatīšanas procedūrā ir konstatēts, ka izmantoto galveno apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmām – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). IPSN kā tādas nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās sniedz pārāk dāsnas priekšrocības, turklāt ir konstatēts, ka Indijas valdība nav pieprasījusi atmaksāt pārsniegto atbalsta summu. Faktiski Indijas valdība nav veikusi efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareiziem faktiskā patēriņa reģistra datiem. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu ierasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot, ir apstiprinājies fakts, ka, neskatoties uz likumīgo obligāto prasību, praksē netiek garantēta zvērinātu grāmatvežu piesaistīšana pārbaužu procesā.

| (31) | Tādēļ IAS nosacītajam eksportam ir kompensējama. |
| --- | --- |

(31)

Tādēļ IAS nosacītajam eksportam ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (32) | Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kuri parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula paredz ne tikai to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un tās I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(32)

Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kuri parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula paredz ne tikai to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un tās I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (33) | Subsīdijas summu pieprasījuma iesniedzējam aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar nosacītā eksporta apakšshēmu, kuru PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(33)

Subsīdijas summu pieprasījuma iesniedzējam aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar nosacītā eksporta apakšshēmu, kuru PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (34) | Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,52 %. |
| --- | --- |

(34)

Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,52 %.

3.1.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“PSIM”)

a)   Juridiskais pamats

| (35) | Detalizēts PSIM apraksts ir ietverts 4.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(35)

Detalizēts PSIM apraksts ir ietverts 4.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.

b)   Atbilstības kritēriji

| (36) | Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(36)

Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (37) | Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot PSIM, var lūgt PSIM kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas PSIM procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN (sk. 24. apsvērumu), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav maksāta. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā PSIM likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību INR 58/kg. |
| --- | --- |

(37)

Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot PSIM, var lūgt PSIM kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas PSIM procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN (sk. 24. apsvērumu), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav maksāta. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā PSIM likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību INR 58/kg.

| (38) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar PSIM. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta PSIM kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par PSIM kredīta izsniegšanu. Attiecīgā PSIM kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams veikt grozījumus ar atpakaļejošu spēku saistībā ar atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(38)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar PSIM. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta PSIM kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par PSIM kredīta izsniegšanu. Attiecīgā PSIM kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams veikt grozījumus ar atpakaļejošu spēku saistībā ar atbalsta apmēru.

| (39) | Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem tajā gadījumā, ja ir īstenots eksportēšanas pienākums, PSIM kredītus, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, var iegrāmatot kā ieņēmumus komerckontā. Šos kredītus var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. PSIM kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 24 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(39)

Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem tajā gadījumā, ja ir īstenots eksportēšanas pienākums, PSIM kredītus, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, var iegrāmatot kā ieņēmumus komerckontā. Šos kredītus var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. PSIM kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 24 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.

| (40) | Pieteikumi PSIM kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir trīs mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts 9.3. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības). |
| --- | --- |

(40)

Pieteikumi PSIM kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir trīs mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts 9.3. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).

| (41) | Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā. |
| --- | --- |

(41)

Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.

d)   Secinājums

| (42) | PSIM nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. PSIM kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt PSIM kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(42)

PSIM nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. PSIM kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt PSIM kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti.

| (43) | Turklāt PSIM ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt PSIM ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (44) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē, kā to apgalvoja pieprasījuma iesniedzējs. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības iegūt PSIM priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad PSIM piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. |
| --- | --- |

(44)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē, kā to apgalvoja pieprasījuma iesniedzējs. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības iegūt PSIM priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad PSIM piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.

| (46) | Tika konstatēts, ka no PSIM gūtās priekšrocības pamatā ir saistītas ar attiecīgo ražojumu. Tādēļ ir uzskatīts par pieņemamu vērtēt PSIM nodrošināto labumu par kredītu summu, kas iegūta no visiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem šīs shēmas ietvaros PIP laikā. |
| --- | --- |

(46)

Tika konstatēts, ka no PSIM gūtās priekšrocības pamatā ir saistītas ar attiecīgo ražojumu. Tādēļ ir uzskatīts par pieņemamu vērtēt PSIM nodrošināto labumu par kredītu summu, kas iegūta no visiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem šīs shēmas ietvaros PIP laikā.

| (47) | Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. |
| --- | --- |

(47)

Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs.

| (48) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (49) | Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 7,52 %. |
| --- | --- |

(49)

Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 7,52 %.

3.1.3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“RLEVS”)

a)   Juridiskais pamats

| (50) | Detalizēts RLEVS apraksts ir ietverts 5. nodaļā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 5. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(50)

Detalizēts RLEVS apraksts ir ietverts 5. nodaļā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 5. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.

b)   Atbilstības kritēriji

| (51) | Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(51)

Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (52) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz 3 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar ATP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt, piemērojot 0 % ievedmuitas likmi atbilstoši RLEVS, taču šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas termiņš ir īsāks. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz 3 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar ATP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt, piemērojot 0 % ievedmuitas likmi atbilstoši RLEVS, taču šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas termiņš ir īsāks.

| (53) | RLEVS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi RLEVS atļaujas turētājam. |
| --- | --- |

(53)

RLEVS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi RLEVS atļaujas turētājam.

d)   Secinājums

| (54) | RLEVS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(54)

RLEVS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti.

| (55) | Turklāt RLEVS juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt RLEVS juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (56) | RLEVS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(56)

RLEVS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto naftas ķīmijas rūpniecība un citi sektori, par ko pieprasījuma iesniedzējs saņēma atbalstu, sadalot subsīdiju par laikposmu, kurš atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērotā komerciālā procentu likme. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto naftas ķīmijas rūpniecība un citi sektori, par ko pieprasījuma iesniedzējs saņēma atbalstu, sadalot subsīdiju par laikposmu, kurš atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērotā komerciālā procentu likme.

| (58) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja naftas ķīmijas rūpniecības un citu sektoru visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja naftas ķīmijas rūpniecības un citu sektoru visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde.

| (59) | Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 1,49 %. |
| --- | --- |

(59)

Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 1,49 %.

3.1.4.   Mērķa tirgus shēma (“MTS”)

a)   Juridiskais pamats

| (60) | Detalizēts MTS apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā ATP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ATP 09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09 un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(60)

Detalizēts MTS apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā ATP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ATP 09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09 un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14.

b)   Atbilstības kritēriji

| (61) | Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(61)

Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (62) | Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas 37(C) papildinājumā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % līdz 3 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kuri darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās vai kuri orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas 37(C) papildinājumā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % līdz 3 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kuri darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās vai kuri orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.

| (63) | Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus. |
| --- | --- |

(63)

Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus.

| (64) | Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(64)

Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.

d)   Secinājums

| (65) | MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. MTS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt MTS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti. |
| --- | --- |

(65)

MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. MTS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt MTS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti.

| (66) | Turklāt saskaņā ar likumu MTS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt saskaņā ar likumu MTS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam.

| (67) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības gūt labumu no MTS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no MTS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot MTS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(67)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības gūt labumu no MTS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no MTS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot MTS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (68) | Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs par attiecīgā ražojuma eksportu un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(68)

Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs par attiecīgā ražojuma eksportu un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (69) | Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. |
| --- | --- |

(69)

Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs.

| (70) | Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,87 %. |
| --- | --- |

(70)

Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,87 %.

3.1.5.   Mērķa ražojumu shēma (“MRS”)

| (71) | Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no MRS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(71)

Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no MRS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu.

3.1.6.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“INAS”)

| (72) | Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no INAS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(72)

Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no INAS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu.

3.1.7.   Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma (“KIVS”)

| (73) | Gudžaratas štats veicina ražošanas attīstību ekonomiski atpalikušās vietās štata teritorijā, piešķirot ražošanas uzņēmumiem pārdošanas un pirkšanas nodokļa atlaides un/vai tā atvieglojumus. |
| --- | --- |

(73)

Gudžaratas štats veicina ražošanas attīstību ekonomiski atpalikušās vietās štata teritorijā, piešķirot ražošanas uzņēmumiem pārdošanas un pirkšanas nodokļa atlaides un/vai tā atvieglojumus.

a)   Juridiskais pamats

| (74) | Shēmas piemērošanas detalizēts izklāsts noteikts Gudžaratas valdības 1995. gada 11. septembra rezolūcijā Nr. INC-1095/2000(3)/I, Valdības paziņojumā, Finanšu departamenta 2006. gada 1. aprīļa rīkojumā Nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH un 18.A pantā Gudžaratas Pievienotās vērtības nodokļa nolikumā (2006). |
| --- | --- |

(74)

Shēmas piemērošanas detalizēts izklāsts noteikts Gudžaratas valdības 1995. gada 11. septembra rezolūcijā Nr. INC-1095/2000(3)/I, Valdības paziņojumā, Finanšu departamenta 2006. gada 1. aprīļa rīkojumā Nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH un 18.A pantā Gudžaratas Pievienotās vērtības nodokļa nolikumā (2006).

b)   Atbilstības kritēriji

| (75) | Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai strauji paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušajās teritorijās. Tomēr pastāv vispārēji ražošanas nozaru saraksti, kuros noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos atvieglojumus. |
| --- | --- |

(75)

Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai strauji paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušajās teritorijās. Tomēr pastāv vispārēji ražošanas nozaru saraksti, kuros noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos atvieglojumus.

c)   Īstenošana praksē

| (76) | Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāinvestē līdzekļi atpalikušās teritorijās. Vietas, kas noteiktas kā teritoriālas vienības Gudžaratas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet tajā pašā laikā ir vietas, kuras ir izslēgtas vai kurām “aizliegts” pieteikties uz veicināšanas shēmas atvieglojumiem. Galvenais kritērijs atvieglojumu noteikšanai ir investīciju apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāinvestē līdzekļi atpalikušās teritorijās. Vietas, kas noteiktas kā teritoriālas vienības Gudžaratas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet tajā pašā laikā ir vietas, kuras ir izslēgtas vai kurām “aizliegts” pieteikties uz veicināšanas shēmas atvieglojumiem. Galvenais kritērijs atvieglojumu noteikšanai ir investīciju apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.

| (77) | Atvieglojumus var piešķirt jebkurā laikā, jo nav laika ierobežojumu ne attiecībā uz pieteikuma aizpildīšanu atvieglojumu saņemšanai, ne attiecībā uz kvantitatīvo kritēriju izpildi. |
| --- | --- |

(77)

Atvieglojumus var piešķirt jebkurā laikā, jo nav laika ierobežojumu ne attiecībā uz pieteikuma aizpildīšanu atvieglojumu saņemšanai, ne attiecībā uz kvantitatīvo kritēriju izpildi.

d)   Secinājums

| (78) | Shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. Tā ir Gudžaratas valdības finanšu ieguldījums, jo piešķirtie atvieglojumi, šajā gadījumā atbrīvojumi no pārdošanas un pirkšanas nodokļa, samazina nodokļu ieņēmumu, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt šie atvieglojumi ir labums uzņēmumam, tāpēc ka tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, jo nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā. |
| --- | --- |

(78)

Shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. Tā ir Gudžaratas valdības finanšu ieguldījums, jo piešķirtie atvieglojumi, šajā gadījumā atbrīvojumi no pārdošanas un pirkšanas nodokļa, samazina nodokļu ieņēmumu, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt šie atvieglojumi ir labums uzņēmumam, tāpēc ka tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, jo nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā.

| (79) | Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē shēma ir reģionāli īpaša, jo ir pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem, kuri investējuši noteiktā ģeogrāfiskā vietā attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, un turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē shēma ir reģionāli īpaša, jo ir pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem, kuri investējuši noteiktā ģeogrāfiskā vietā attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, un turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas.

| (80) | Tādēļ Gudžaratas valdības KIVS ir kompensējama. |
| --- | --- |

(80)

Tādēļ Gudžaratas valdības KIVS ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (81) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka viņam vairs nav tiesību saņemt KIVS sniegto atbalstu saistībā ar vienu no viņa rūpnīcām. Izmeklēšana apliecināja šo faktu. Otras rūpnīcas gadījumā tiesības uz shēmas sniegto atbalstu beidzās šīs izmeklēšanas laikā. Tādēļ subsīdijas summas aprēķinā nav ietvertas subsīdijas par darbībām, ko veikušas minētās rūpnīcas. |
| --- | --- |

(81)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka viņam vairs nav tiesību saņemt KIVS sniegto atbalstu saistībā ar vienu no viņa rūpnīcām. Izmeklēšana apliecināja šo faktu. Otras rūpnīcas gadījumā tiesības uz shēmas sniegto atbalstu beidzās šīs izmeklēšanas laikā. Tādēļ subsīdijas summas aprēķinā nav ietvertas subsīdijas par darbībām, ko veikušas minētās rūpnīcas.

| (82) | Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz parasti maksājamā pārdošanas un pirkšanas nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, bet kurš saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdiju apmērs (skaitītājs) piešķirts uz visu pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā kā piemērots vērtības rādītājs, jo subsīdija nav eksporta neparedzētais izdevums un to nepiešķir ar atsauci uz saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Saņemtās subsīdijas likmes apmērs bija 0,31 %. |
| --- | --- |

(82)

Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz parasti maksājamā pārdošanas un pirkšanas nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, bet kurš saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdiju apmērs (skaitītājs) piešķirts uz visu pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā kā piemērots vērtības rādītājs, jo subsīdija nav eksporta neparedzētais izdevums un to nepiešķir ar atsauci uz saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Saņemtās subsīdijas likmes apmērs bija 0,31 %.

3.1.8.   Kompensējamu subsīdiju apmērs

| (83) | Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem pieprasījuma iesniedzējam kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstīgi preču vērtībai, ir 10,73 %. Subsīdijas apmērs pārsniedz de minimis slieksni, kas noteikts pamatregulas 14. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem pieprasījuma iesniedzējam kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstīgi preču vērtībai, ir 10,73 %. Subsīdijas apmērs pārsniedz de minimis slieksni, kas noteikts pamatregulas 14. panta 5. punktā.

| (84) | Tādēļ ir uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, subsidēšana ir turpinājusies PIP laikā. |
| --- | --- |

(84)

Tādēļ ir uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, subsidēšana ir turpinājusies PIP laikā.

3.2.   Ar subsidēšanu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums

| (85) | Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu ir pārbaudīts, vai PIP laikā ir notikušas ievērojamas apstākļu izmaiņas attiecībā uz subsidēšanu. |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu ir pārbaudīts, vai PIP laikā ir notikušas ievērojamas apstākļu izmaiņas attiecībā uz subsidēšanu.

| (86) | Tika konstatēts, ka PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs turpināja saņemt no Indijas valdības kompensācijas subsīdijas. Turklāt pārskatīšanas laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā konstatētā. Nav pieejami pierādījumi tam, ka shēmas neturpinās piemērot vai ka tuvākajā nākotnē ieviesīs jaunas shēmas. |
| --- | --- |

(86)

Tika konstatēts, ka PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs turpināja saņemt no Indijas valdības kompensācijas subsīdijas. Turklāt pārskatīšanas laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā konstatētā. Nav pieejami pierādījumi tam, ka shēmas neturpinās piemērot vai ka tuvākajā nākotnē ieviesīs jaunas shēmas.

| (87) | Tā kā ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs saņem daudz mazākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, ka arī turpmāk tas saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par to, kurš noteikts iepriekšējā daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā, ir secināms, ka spēkā esošais pasākums pārsniedz kompensācijas subsīdijas radītā kaitējuma novēršanai nepieciešamo un pasākumu apjoms ir jākoriģē, ņemot vērā jaunos konstatējumus. |
| --- | --- |

(87)

Tā kā ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs saņem daudz mazākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, ka arī turpmāk tas saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par to, kurš noteikts iepriekšējā daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā, ir secināms, ka spēkā esošais pasākums pārsniedz kompensācijas subsīdijas radītā kaitējuma novēršanai nepieciešamo un pasākumu apjoms ir jākoriģē, ņemot vērā jaunos konstatējumus.

4.   KOMPENSĀCIJAS UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

4.1.   Kompensācijas pasākumi

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā, ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas līmenis ir samazinājies no 13,8 % līdz 10,7 %, tādēļ ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kura šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā, ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas līmenis ir samazinājies no 13,8 % līdz 10,7 %, tādēļ ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kura šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008.

| (89) | Koriģētā kompensācijas maksājuma likme jānosaka atbilstīgi jaunajai subsidēšanas likmei, kas tika konstatēta šajā starpposma pārskatīšanā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. |
| --- | --- |

(89)

Koriģētā kompensācijas maksājuma likme jānosaka atbilstīgi jaunajai subsidēšanas likmei, kas tika konstatēta šajā starpposma pārskatīšanā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.

| (90) | Sākotnējās subsidēšanas novēršanas izmeklēšanas laikā, lai izvairītos no tā, ka jēlnaftas cenu svārstību radītās PET cenu svārstības izraisa lielāku nodokļu iekasēšanu, tika nolemts izveidot pasākumus īpašu maksājumu veidā. Ir uzskatāms, ka šo pašu iemeslu dēļ minētā pieeja ir jāturpina arī šajā pārskatīšanā. Tādēļ grozītā īpašā maksājuma summa ir EUR 90,40 par tonnu. |
| --- | --- |

(90)

Sākotnējās subsidēšanas novēršanas izmeklēšanas laikā, lai izvairītos no tā, ka jēlnaftas cenu svārstību radītās PET cenu svārstības izraisa lielāku nodokļu iekasēšanu, tika nolemts izveidot pasākumus īpašu maksājumu veidā. Ir uzskatāms, ka šo pašu iemeslu dēļ minētā pieeja ir jāturpina arī šajā pārskatīšanā. Tādēļ grozītā īpašā maksājuma summa ir EUR 90,40 par tonnu.

4.2.   Antidempinga pasākumi

| (91) | Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas pieprasījuma iesniedzējs ražotā PET importam piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007. |
| --- | --- |

(91)

Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas pieprasījuma iesniedzējs ražotā PET importam piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007.

| (92) | Visu iepriekšējo izmeklēšanu rezultātā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā sakarā norādāms, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu, un 24. panta 1. punktu pamatregulā nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Iepriekšējo izmeklēšanu laikā, kā arī šajā pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Saistībā ar citām subsīdiju shēmām un jo īpaši Gudžaratas valdības KVIS nav pierādījumu vai strīdu par to, vai un kādā apmērā vienas un tās pašas subsīdijas ir noteiktas divreiz gadījumos, kad antidempinga un kompensācijas maksājumi ir vienlaikus piemēroti vienam un tam pašam importētajam ražojumam. Precīzāk, nebija pierādījumu tam, ka KVIS pazeminātu ražojuma eksporta cenu citādā veidā nekā iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu cenu. Tas nozīmē, ka KVIS vienādā apmērā ietekmē cenas, par kurām ražotājs pārdod ražojumus iekšzemes tirgos un eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(92)

Visu iepriekšējo izmeklēšanu rezultātā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā sakarā norādāms, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu, un 24. panta 1. punktu pamatregulā nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Iepriekšējo izmeklēšanu laikā, kā arī šajā pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Saistībā ar citām subsīdiju shēmām un jo īpaši Gudžaratas valdības KVIS nav pierādījumu vai strīdu par to, vai un kādā apmērā vienas un tās pašas subsīdijas ir noteiktas divreiz gadījumos, kad antidempinga un kompensācijas maksājumi ir vienlaikus piemēroti vienam un tam pašam importētajam ražojumam. Precīzāk, nebija pierādījumu tam, ka KVIS pazeminātu ražojuma eksporta cenu citādā veidā nekā iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu cenu. Tas nozīmē, ka KVIS vienādā apmērā ietekmē cenas, par kurām ražotājs pārdod ražojumus iekšzemes tirgos un eksporta tirgos.

| (93) | Šīs subsīdijas kopumā ietekmēja pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenu, tādējādi sekmējot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējās antidempinga izmeklēšanas rezultātā noteiktās galīgās dempinga starpības daļēji ir veidojušās tādēļ, ka pastāv eksporta subsīdijas. |
| --- | --- |

(93)

Šīs subsīdijas kopumā ietekmēja pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenu, tādējādi sekmējot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējās antidempinga izmeklēšanas rezultātā noteiktās galīgās dempinga starpības daļēji ir veidojušās tādēļ, ka pastāv eksporta subsīdijas.

| (94) | Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas pieprasījuma iesniedzējam, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām PIP laikā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kurš noteikts šajā pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas pieprasījuma iesniedzējam, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām PIP laikā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kurš noteikts šajā pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi.

| (95) | Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi. |
| --- | --- |

(95)

Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi.

| (96) | Tādēļ pieprasījuma iesniedzējam piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 132,60 par tonnu. |
| --- | --- |

(96)

Tādēļ pieprasījuma iesniedzējam piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 132,60 par tonnu.

| (97) | Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt izmeklēšanas izbeigšanu, |
| --- | --- |

(97)

Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt izmeklēšanas izbeigšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktā tabulā norādīto informāciju attiecībā uz Reliance Industries Limited aizstāj ar šādu informāciju:

| Valsts | Uzņēmums | Kompensācijas maksājums
  (EUR par tonnu) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Indija | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181” |

Valsts

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

(EUR par tonnu)

Taric papildu kods

“Indija

Reliance Industries Ltd

90,4

A181”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. panta 2. punktā tabulā norādīto informāciju attiecībā uz Reliance Industries Limited aizstāj ar šādu informāciju:

Reliance Industries

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums
  (EUR par tonnu) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Indija | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181” |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

(EUR par tonnu)

Taric papildu kods

“Indija

Reliance Industries Ltd

132,6

A181”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.

3

(4)  OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.

5

(6)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.

7

(8)  OV C 151, 10.6.2010., 17. lpp.

8

(9)  OV C 151, 10.6.2010., 15. lpp.

9

(10)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

10

---

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/29

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 907/2011

(2011. gada 6. septembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010 (2010. gada 29. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010 Padome piemēroja galīgu antidempinga maksājumu tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi) importam, kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedieniem ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010 Padome piemēroja galīgu antidempinga maksājumu tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi) importam, kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedieniem ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00 (“attiecīgais ražojums”).

| (2) | Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts antidempinga maksājums (“sākotnēja izmeklēšana”) ĶTR, tika izveidota Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 0 % līdz 5,5 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 5,3 % apmērā. Diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, tika veikta atsevišķa pārbaude pamatregulas 17. panta 3. punkta nozīmē; šiem uzņēmumiem noteiktās maksājuma likmes bija 0 % un 9,8 %. ĶTR noteikto maksājuma likmi 9,8 % apjomā piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts antidempinga maksājums (“sākotnēja izmeklēšana”) ĶTR, tika izveidota Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 0 % līdz 5,5 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 5,3 % apmērā. Diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, tika veikta atsevišķa pārbaude pamatregulas 17. panta 3. punkta nozīmē; šiem uzņēmumiem noteiktās maksājuma likmes bija 0 % un 9,8 %. ĶTR noteikto maksājuma likmi 9,8 % apjomā piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pants paredz iespēju jaunajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētajā pantā paredzētajiem kritērijiem, noteikt tādu pašu maksājuma likmi kā uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, t. i., 5,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pants paredz iespēju jaunajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētajā pantā paredzētajiem kritērijiem, noteikt tādu pašu maksājuma likmi kā uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, t. i., 5,3 %.

B.   JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI

| (4) | Divi uzņēmumi (“pieteikuma iesniedzēji”) prasīja, lai tiem piemēro “jauna ražotāja eksportētāja režīmu” (“JRER”). |
| --- | --- |

(4)

Divi uzņēmumi (“pieteikuma iesniedzēji”) prasīja, lai tiem piemēro “jauna ražotāja eksportētāja režīmu” (“JRER”).

| (5) | Lai noteiktu katra pieteikuma iesniedzēja atbilstību JRER piešķiršanas kritērijiem, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā, tika veikta pārbaude, kurā pārliecinājās, vai pieteikuma iesniedzējs:






  — | ir attiecīgā ražojuma ražotājs ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(5)

Lai noteiktu katra pieteikuma iesniedzēja atbilstību JRER piešķiršanas kritērijiem, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā, tika veikta pārbaude, kurā pārliecinājās, vai pieteikuma iesniedzējs:

—

ir attiecīgā ražojuma ražotājs ĶTR,

| — | izmeklēšanas periodā, kurš ir pasākumu pamatā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam), neeksportēja uz Savienību attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas periodā, kurš ir pasākumu pamatā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam), neeksportēja uz Savienību attiecīgo ražojumu,

| — | nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar minēto regulu noteiktie pasākumi, |
| --- | --- |

—

nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar minēto regulu noteiktie pasākumi,

| — | pēc izmeklēšanas perioda, kurš ir pasākumu pamatā, faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

—

pēc izmeklēšanas perioda, kurš ir pasākumu pamatā, faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.

| (6) | Pieteikuma iesniedzējiem nosūtīja anketas un lūdza tos sniegt pierādījumus, lai apliecinātu to atbilstību iepriekš minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Pieteikuma iesniedzējiem nosūtīja anketas un lūdza tos sniegt pierādījumus, lai apliecinātu to atbilstību iepriekš minētajiem kritērijiem.

| (7) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu, vai ir nodrošināta atbilstība Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā minētajiem kritērijiem. Divu pieteikuma iesniedzēju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi:






  — | Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu, vai ir nodrošināta atbilstība Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā minētajiem kritērijiem. Divu pieteikuma iesniedzēju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi:

—

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd,

| — | Amann Twisting Yancheng Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

C.   KONSTATĒJUMI

| (8) | Pieteikuma iesniedzēja Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd sniegtās informācijas pārbaudē tika konstatēts, ka tas sniedzis pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu tā atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantu šim pieteikuma iesniedzējam varēja piemērot tādu pašu vidējo svērto maksājuma likmi kā uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē (t. i., 5,3 %), un tas būtu jāiekļauj minētās regulas 1. panta 2. punktā iekļautajā ražotāju eksportētāju sarakstā. |
| --- | --- |

(8)

Pieteikuma iesniedzēja Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd sniegtās informācijas pārbaudē tika konstatēts, ka tas sniedzis pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu tā atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantu šim pieteikuma iesniedzējam varēja piemērot tādu pašu vidējo svērto maksājuma likmi kā uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē (t. i., 5,3 %), un tas būtu jāiekļauj minētās regulas 1. panta 2. punktā iekļautajā ražotāju eksportētāju sarakstā.

| (9) | Otra pieteikuma iesniedzēja Amann Twisting Yancheng Co. Ltd sniegtās informācijas pārbaudē tika konstatēts, ka tas nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu tā atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. Jo īpaši, izmeklēšanas laikā tika atklāts, ka galveno ražošanas procesā izmantoto izejvielu (augstas stiprības poliestera pavedienus) pieteikuma iesniedzējs pats neražo, bet iepērk no nesaistītiem piegādātājiem. Pieprasījuma iesniedzējs, apstrādājot pavedienus, piemēro dažādus ražošanas posmus, tostarp savīšanu, un beigās eksportē tos kā attiecīgo ražojumu. Tā kā pieteikuma iesniedzējs attiecīgo ražojumu neražoja, bet tikai to apstrādāja, tika secināts, ka Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nevar tikt uzskatīts par attiecīgā ražojuma ražotāju. Līdz ar to tas neatbilst JRER piešķiršanas prasībai par to, ka uzņēmumam, kas to pieprasa, ir jābūt attiecīgā ražojuma “ražotājam”. |
| --- | --- |

(9)

Otra pieteikuma iesniedzēja Amann Twisting Yancheng Co. Ltd sniegtās informācijas pārbaudē tika konstatēts, ka tas nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu tā atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. Jo īpaši, izmeklēšanas laikā tika atklāts, ka galveno ražošanas procesā izmantoto izejvielu (augstas stiprības poliestera pavedienus) pieteikuma iesniedzējs pats neražo, bet iepērk no nesaistītiem piegādātājiem. Pieprasījuma iesniedzējs, apstrādājot pavedienus, piemēro dažādus ražošanas posmus, tostarp savīšanu, un beigās eksportē tos kā attiecīgo ražojumu. Tā kā pieteikuma iesniedzējs attiecīgo ražojumu neražoja, bet tikai to apstrādāja, tika secināts, ka Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nevar tikt uzskatīts par attiecīgā ražojuma ražotāju. Līdz ar to tas neatbilst JRER piešķiršanas prasībai par to, ka uzņēmumam, kas to pieprasa, ir jābūt attiecīgā ražojuma “ražotājam”.

| (10) | Tāpēc tā pieprasījumu piešķirt JRER noraidīja. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc tā pieprasījumu piešķirt JRER noraidīja.

D.   IZMAIŅAS TO UZŅĒMUMU SARAKSTĀ, KURIEM PIEŠĶIRTAS INDIVIDUĀLAS MAKSĀJUMA LIKMES

| (11) | Ņemot vērā 8. apsvērumā minētos izmeklēšanas konstatējumus, tiek secināts, ka uzņēmums Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd būtu jāpievieno Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 1. panta 2. punktā minētajam to individuālo uzņēmumu sarakstam, kuriem piemēro maksājuma likmi 5,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā 8. apsvērumā minētos izmeklēšanas konstatējumus, tiek secināts, ka uzņēmums Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd būtu jāpievieno Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 1. panta 2. punktā minētajam to individuālo uzņēmumu sarakstam, kuriem piemēro maksājuma likmi 5,3 % apmērā.

| (12) | Pieteikumu iesniedzēji un Savienības ražošanas nozare ir informēti par izmeklēšanas konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus. |
| --- | --- |

(12)

Pieteikumu iesniedzēji un Savienības ražošanas nozare ir informēti par izmeklēšanas konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus.

| (13) | Visa ieinteresēto personu sniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā, |
| --- | --- |

(13)

Visa ieinteresēto personu sniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 1. panta 2. punktā minēto pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

ĶĪNAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, TAČU NETIKA IEKĻAUTI IZLASĒ

Taric papildu kods A977

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi” |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 6. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 315, 1.12.2010., 1. lpp.

2

---

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 908/2011

(2011. gada 8. septembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 9. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 8. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 75,9 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 50 10 | AR | 76,3 |
| CL | 91,9 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 48,4 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 118,3 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 127,6 |
| 0808 10 80 | CL | 62,8 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 105,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 96,8 |
| 0809 30 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

127,5

ZZ

75,9

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

125,7

ZZ

68,5

0805 50 10

AR

76,3

CL

91,9

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

48,4

ZA

82,6

ZZ

62,6

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

118,3

ZA

59,8

ZZ

127,6

0808 10 80

CL

62,8

CN

78,7

NZ

105,6

US

82,4

ZA

89,4

ZZ

83,8

0808 20 50

CN

74,4

TR

116,3

ZA

99,6

ZZ

96,8

0809 30

TR

146,7

ZZ

146,7

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---