# Az Európai Unió L 232/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.232.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 232 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. szeptember 9. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.232.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 232

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. szeptember 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2011/530/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. március 31.) az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| Együttműködési megállapodás az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról | 2 |
| | | 2011/531/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. június 16.) az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadásáról szóló határozatot illető, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül képviselendő álláspontról | 8 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 905/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 1.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 14 |
| | * | A Tanács 906/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK rendelet módosításáról | 19 |
| | * | A Tanács 907/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 6.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1105/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 29 |
| | | A Bizottság 908/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2011/530/EU

*

A Tanács határozata (2011. március 31.) az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

1

Együttműködési megállapodás az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról

2

2011/531/EU

*

A Tanács határozata (2011. június 16.) az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadásáról szóló határozatot illető, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül képviselendő álláspontról

8

RENDELETEK

*

A Tanács 905/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 1.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

14

*

A Tanács 906/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK rendelet módosításáról

19

*

A Tanács 907/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 6.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1105/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról

29

A Bizottság 908/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 9.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. március 31.)

az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2011/530/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottságot a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó, a Tanács által 2009. december 17-én elfogadott felhatalmazással összhangban a Bizottság megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) irányuló tárgyalásokat folytatott a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságot a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó, a Tanács által 2009. december 17-én elfogadott felhatalmazással összhangban a Bizottság megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) irányuló tárgyalásokat folytatott a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel.

| (2) | Az együttműködési megállapodást 2010. szeptember 27-én, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Montrealban tartott 37. közgyűlésén mindkét fél parafálta. |
| --- | --- |

(2)

Az együttműködési megállapodást 2010. szeptember 27-én, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Montrealban tartott 37. közgyűlésén mindkét fél parafálta.

| (3) | Az együttműködési megállapodást alá kell írni és ideiglenesen alkalmazni kell, figyelemmel a megkötésére irányuló eljárások befejezésére, |
| --- | --- |

(3)

Az együttműködési megállapodást alá kell írni és ideiglenesen alkalmazni kell, figyelemmel a megkötésére irányuló eljárások befejezésére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) aláírása – figyelemmel a szóban forgó együttműködési megállapodás megkötésére – az Unió nevében jóváhagyásra kerül.

Az együttműködési megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az Unió nevében az együttműködési megállapodás aláírására jogosult személyt vagy személyeket.

3. cikk

Az együttműködési megállapodás aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazandó a megkötésére vonatkozó eljárások lezárulásáig (1).

4. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 31-én.

a Tanács részéről

az elnök

VÖLNER P.

---

(1)  Az együttműködési megállapodás aláírásának dátumát a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdeti ki.

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: EU),

és

A NEMZETKÖZI POLGÁRI REPÜLÉSI SZERVEZET (a továbbiakban: ICAO),

a továbbiakban: a felek,

EMLÉKEZTETVE a Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményre (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény) és különösen annak 55. cikke a) pontjára és 65. cikkére,

EMLÉKEZTETVE az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. és 220. cikkére,

SZEM ELŐTT TARTVA az ICAO A1-10. sz. közgyűlési határozatát, amely felhatalmazta az ICAO Tanácsot arra, hogy megfelelő megállapodásokat kössön azokkal a nemzetközi közjogi szervezetekkel, amelyeknek a tevékenysége érinti a nemzetközi polgári repülést, különösen a technikai együttműködés, az információ- és dokumentumcsere, az üléseken való részvétel, valamint olyan egyéb kérdések tekintetében, amelyek hatékony együttműködést mozdíthatnak elő,

EMLÉKEZTETVE az ICAO regionális polgári repülési szervekkel és regionális szervezetekkel folytatott együttműködési politikájára és keretére, amelyek többek között az említett szervekkel és szervezetekkel létesítendő együttműködési megállapodások megkötését célozzák, az Európai Bizottság és az ICAO regionális szervezetekről tartott, 2008. április 10–11-i montreali szimpóziuma ajánlásainak megfelelően,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén létező ICAO-szabványok többségét a vonatkozó uniós jogszabályok tárgyalták,

FIGYELEMBE VÉVE az „Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) közötti, a biztonságfelügyelet-ellenőrzésről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési megállapodást”, amely 2006. március 21-én Montrealban került aláírásra,

FIGYELEMBE VÉVE a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az Európai Közösség közötti, a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött, 2008. szeptember 17-én Montrealban aláírt együttműködési megállapodást,

MIVEL az Európai Közösség és az Egyesült Nemzetek Szervezete 2003. április 29-én új pénzügyi és igazgatási keretmegállapodást írt alá, amelyhez az ICAO az Európai Közösséggel 2004. december 7-én aláírt megállapodás útján csatlakozott,

MIVEL ez az együttműködési megállapodás mindaddig nem váltja fel, illetve nem érinti a felek között létrejött egyéb együttműködési formákat, amíg azok hatályban maradnak,

TEKINTETTEL az ICAO A36-2. sz. közgyűlési határozatára, amely többek között elismeri, hogy a regionális és a szubregionális biztonságfelügyeleti rendszerek, köztük a regionális biztonságfelügyeleti szervezetek létrehozása – méretgazdaságosság és kiterjedtebb harmonizáció útján – számottevő segítséget nyújthat az államoknak a Chicagói Egyezmény szerinti kötelezettségeik betartásában, és amely a főtitkárt is felkéri az ICAO általános biztonságfelügyelet-ellenőrzési programja (USOAP), valamint más szervezetek repülésbiztonságot érintő ellenőrzési programjai közötti koordináció és együttműködés előmozdításának folytatására, és ezeken túlmenően arra utasítja a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a regionális és szubregionális biztonságfelügyeleti rendszerekre, köztük a regionális biztonságfelügyeleti szervezetekre vonatkozó elképzelést,

MIVEL a felek közös elképzelése, hogy – a Chicagói Egyezmény mellékleteiben foglalt, a repülésbiztonságot, a légiközlekedés-védelmet, a légiforgalmi szolgáltatást és a környezetvédelmet szolgáló ICAO-szabványoknak való megfelelés teljesülése érdekében – megvalósítsák az európai operatív szabályozások, előírások és eljárások legmagasabb szintű egységességét,

MIVEL mindegyik fél fontos szerepet játszik ennek a célnak a megvalósításában,

MIVEL a felek el kívánnak köteleződni a regionális együttműködés mellett és annak tárgyában kommunikálni kívánnak egymással,

MIVEL az EU közös szabályokat fogadott el a repülésbiztonság és a légiközlekedés-védelem területén, és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és az Európai Bizottság az EU tagállamaiban vizsgálatokat folytat az említett szabályok alkalmazásának nyomon követésére,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az EU-ban az Európai Bizottság a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén rendelkezik az uniós jogszabályok végrehajtását biztosító végrehajtási jogkörrel,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az ICAO ellenőrzési programjainak és az EU vizsgálati programjainak elsődleges célkitűzése a repülésbiztonság és a légiközlekedés-védelem fokozása a vonatkozó előírások alkalmazásának értékelése, az esetleges hiányosságok feltárása és szükség esetén az EU-beli hiányosságok kezelésének biztosítása révén,

MIVEL az EU Montrealban hivatalt hozott létre azzal a céllal, hogy elősegítse az EU és az ICAO közötti kapcsolatok és együttműködés megszilárdítását, és lehetővé tegye az EU fokozottabb részvételét az ICAO tevékenységeiben és az azokhoz való fokozottabb hozzájárulását az ICAO székhelyén,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az EU-tagállamok Chicagói Egyezmény szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, illetve az uniós tagállamok és az ICAO közötti – az előbbiek ICAO-tagságából fakadó – kapcsolat sérelme nélkül, az EU és az ICAO között a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén oly módon célszerű kölcsönös együttműködést kialakítani, amely biztosítja a szabványok fokozottabb harmonizációját és a tevékenységeik szorosabb koordinációját a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználásának és a párhuzamos erőfeszítések elkerülésének megvalósítását, mindkét fél sértetlenségének megőrzése mellett,

MIVEL a felek – a szabályaik szerint előírt mértékben – elismerik a másik féltől kapott minősített adatok védelmének szükségességét,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1.   Általános rendelkezések

A felek megállapodnak abban, hogy megerősítik kapcsolatukat és szorosabb együttműködést hoznak létre a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén, továbbá abban, hogy a kialakított eljárási szabályzattal összhangban – a nemzetközi polgári repülés érdekében ezen együttműködési megállapodás aláírásával – elősegítik a tevékenységekben való részvételüket és az üléseken megfigyelői minőségükben való részvételüket.

Ez az együttműködési megállapodás nem sérti az EU-tagállamoknak a Chicagói Egyezmény szerinti jogait és kötelezettségeit, illetve az ICAO és az EU-tagállamok közötti, a tagállamok ICAO-tagságából fakadó kapcsolatot.

Ez az együttműködési megállapodás nem vonatkozik, illetve nem terjed ki sem az ICAO, sem az EU döntéshozatalára, azon belül a szabványosítási vagy szabályalkotási kérdésekre sem, hanem az említett tevékenységek előkészítési szakaszában folytatott szabályozási együttműködést hozza létre.

Az Európai Unió montreali hivatala, amely az EU-t az ICAO székhelyén képviseli, elősegíti az EU és az ICAO közötti kapcsolatokat, az ICAO számára pedig a legfőbb EU kapcsolattartási pontként szolgál az ezen együttműködési megállapodás végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdésben.

2.   Célkitűzések

| 2.1. | Ez az együttműködési megállapodás:






  a) | keretet hoz létre a felek közötti megerősített kapcsolatokhoz; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ez az együttműködési megállapodás:

a)

keretet hoz létre a felek közötti megerősített kapcsolatokhoz;

| b) | megerősíti a felek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

b)

megerősíti a felek közötti együttműködést;

| c) | meghatározza a felek közötti kölcsönös együttműködés területeit; és |
| --- | --- |

c)

meghatározza a felek közötti kölcsönös együttműködés területeit; és

| d) | létrehozza a felek közötti együttműködés végrehajtásához kapcsolódó feltételeket és mechanizmusokat. |
| --- | --- |

d)

létrehozza a felek közötti együttműködés végrehajtásához kapcsolódó feltételeket és mechanizmusokat.

3.   Hatály

| 3.1. | Ez az együttműködési megállapodás a felek között az alábbi területeken folytatandó együttműködést hozza létre:






  a) | repülésbiztonság; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ez az együttműködési megállapodás a felek között az alábbi területeken folytatandó együttműködést hozza létre:

a)

repülésbiztonság;

| b) | légiközlekedés-védelem; |
| --- | --- |

b)

légiközlekedés-védelem;

| c) | légiforgalmi szolgáltatás; és |
| --- | --- |

c)

légiforgalmi szolgáltatás; és

| d) | környezetvédelem. |
| --- | --- |

d)

környezetvédelem.

| 3.2. | Az e cikk 3.1. bekezdésében említett területek mindegyike az együttműködési megállapodás külön mellékleteinek hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

3.2.

Az e cikk 3.1. bekezdésében említett területek mindegyike az együttműködési megállapodás külön mellékleteinek hatálya alá tartozik.

| 3.3. | A felek munkarendet állapíthanak meg, amely meghatározza az ezen együttműködési megállapodásban megállapított együttműködési tevékenységek hatékony végrehajtásához szükséges, kölcsönösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat. |
| --- | --- |

3.3.

A felek munkarendet állapíthanak meg, amely meghatározza az ezen együttműködési megállapodásban megállapított együttműködési tevékenységek hatékony végrehajtásához szükséges, kölcsönösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat.

| 3.4. | Az ezen együttműködési megállapodás alapján elfogadott mellékletek ezen együttműködési megállapodás szerves részét képezik. |
| --- | --- |

3.4.

Az ezen együttműködési megállapodás alapján elfogadott mellékletek ezen együttműködési megállapodás szerves részét képezik.

4.   Együttműködés formái

| 4.1. | A felek:






  a) | konzultációs, koordinációs és együttműködési, valamint információcserére szolgáló mechanizmusokat hoznak létre; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A felek:

a)

konzultációs, koordinációs és együttműködési, valamint információcserére szolgáló mechanizmusokat hoznak létre;

| b) | elősegítik a teljesítménykövetelmények összehangolását, valamint az új technológiák és rendszerek együttműködési képességét; |
| --- | --- |

b)

elősegítik a teljesítménykövetelmények összehangolását, valamint az új technológiák és rendszerek együttműködési képességét;

| c) | koordinálják ellenőrzési és vizsgálati programjaikat és eredményeiket, valamint technikai segítségnyújtási tevékenységeiket a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

c)

koordinálják ellenőrzési és vizsgálati programjaikat és eredményeiket, valamint technikai segítségnyújtási tevékenységeiket a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében;

| d) | információcserét folytatnak az ICAO-szabványoknak való megfelelésről; |
| --- | --- |

d)

információcserét folytatnak az ICAO-szabványoknak való megfelelésről;

| e) | megállapodásokat hoznak létre az EU számára ahhoz, hogy szaktudást és erőforrásokat biztosítsanak az ICAO-nak, többek között a főtitkár kizárólagos felhatalmazásán alapuló kirendelések, technikai segítségnyújtás és – amennyiben megvalósítható – szakképzés formájában; |
| --- | --- |

e)

megállapodásokat hoznak létre az EU számára ahhoz, hogy szaktudást és erőforrásokat biztosítsanak az ICAO-nak, többek között a főtitkár kizárólagos felhatalmazásán alapuló kirendelések, technikai segítségnyújtás és – amennyiben megvalósítható – szakképzés formájában;

| f) | lehetővé teszik az egyik fél részvételét a másik fél az ellenőrzési és vizsgálati programokhoz és – adott esetben – képzési programokhoz kapcsolódó tevékenységeiben, míg az EU-megfigyelők csak az ICAO beleegyezésével vehetnek részt az EU-államok ICAO által ellátott ellenőrzési küldetéseiben, az ICAO-ellenőrzésekben ICAO-ellenőrkénti kirendelés alapján részt vevő EU-szakértők az ellenőrzési küldetéshez kapcsolódó valamennyi információt szigorúan bizalmasan kezelik, az alkalmazandó ICAO-szabályokkal összhangban; továbbá |
| --- | --- |

f)

lehetővé teszik az egyik fél részvételét a másik fél az ellenőrzési és vizsgálati programokhoz és – adott esetben – képzési programokhoz kapcsolódó tevékenységeiben, míg az EU-megfigyelők csak az ICAO beleegyezésével vehetnek részt az EU-államok ICAO által ellátott ellenőrzési küldetéseiben, az ICAO-ellenőrzésekben ICAO-ellenőrkénti kirendelés alapján részt vevő EU-szakértők az ellenőrzési küldetéshez kapcsolódó valamennyi információt szigorúan bizalmasan kezelik, az alkalmazandó ICAO-szabályokkal összhangban; továbbá

| g) | bármelyik fél titoktartási kötelezettségeinek sérelme nélkül és a 6. cikkben megállapított titoktartási szabályaik alkalmazására is figyelemmel megosztják az elektronikus információkat, adatokat és hivatalos kiadványokat, továbbá kölcsönös hozzáférést biztosítanak az adatbázisokhoz, és egymás meglévő adatbázisainak kiegészítése érdekében megerősítik az azok közötti összeköttetéseket. |
| --- | --- |

g)

bármelyik fél titoktartási kötelezettségeinek sérelme nélkül és a 6. cikkben megállapított titoktartási szabályaik alkalmazására is figyelemmel megosztják az elektronikus információkat, adatokat és hivatalos kiadványokat, továbbá kölcsönös hozzáférést biztosítanak az adatbázisokhoz, és egymás meglévő adatbázisainak kiegészítése érdekében megerősítik az azok közötti összeköttetéseket.

5.   Együttműködési tevékenységek

| 5.1. | A felek – az ezen együttműködési megállapodás mellékleteiben foglaltaknak megfelelően – megállapodnak abban, hogy közösen hajtják végre a következő együttműködési tevékenységeket. A felek:






  5.1.1. | konzultációs, együttműködési és információmegosztási mechanizmusokat hoznak létre, ideértve a következőket:






  a) | rendszeres párbeszédre, konzultációra és információmegosztásra szolgáló közös mechanizmusokat hoznak létre és alkalmaznak; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

A felek – az ezen együttműködési megállapodás mellékleteiben foglaltaknak megfelelően – megállapodnak abban, hogy közösen hajtják végre a következő együttműködési tevékenységeket. A felek:

5.1.1.

konzultációs, együttműködési és információmegosztási mechanizmusokat hoznak létre, ideértve a következőket:

a)

rendszeres párbeszédre, konzultációra és információmegosztásra szolgáló közös mechanizmusokat hoznak létre és alkalmaznak;

| b) | gondoskodnak arról, hogy mindegyik fél kellő időben folyamatos tájékoztatást kapjon az ezen együttműködési megállapodás szempontjából releváns – a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területét érintő – döntésekről, tevékenységekről, kezdeményezésekről, ülésekről és eseményekről, és megkapja a vonatkozó dokumentációt. Adott esetben rövid tájékoztatók is tarthatók; |
| --- | --- |

b)

gondoskodnak arról, hogy mindegyik fél kellő időben folyamatos tájékoztatást kapjon az ezen együttműködési megállapodás szempontjából releváns – a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területét érintő – döntésekről, tevékenységekről, kezdeményezésekről, ülésekről és eseményekről, és megkapja a vonatkozó dokumentációt. Adott esetben rövid tájékoztatók is tarthatók;

| c) | térítésmentes hozzáférést biztosítanak valamennyi hivatalos dokumentumhoz és kiadványhoz; |
| --- | --- |

c)

térítésmentes hozzáférést biztosítanak valamennyi hivatalos dokumentumhoz és kiadványhoz;

| d) | webhelyeken adatbázisokat és tájékoztatást bocsátanak a másik fél rendelkezésére; és |
| --- | --- |

d)

webhelyeken adatbázisokat és tájékoztatást bocsátanak a másik fél rendelkezésére; és

| e) | gondoskodnak arról, hogy az EU elektronikus hozzáférést kapjon és elektronikus hozzáféréssel rendelkezzen az ICAO-államok valamennyi olyan leveléhez, amelyeknek tárgya releváns ennek az együttműködési megállapodásnak és a mellékleteinek a hatálya szempontjából. |
| --- | --- |

e)

gondoskodnak arról, hogy az EU elektronikus hozzáférést kapjon és elektronikus hozzáféréssel rendelkezzen az ICAO-államok valamennyi olyan leveléhez, amelyeknek tárgya releváns ennek az együttműködési megállapodásnak és a mellékleteinek a hatálya szempontjából.

| 5.1.2. | A felek – a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében – együttműködési kereteket hoznak létre az ellenőrzési és vizsgálati programok hatékonyabb koordinálására. |
| --- | --- |

5.1.2.

A felek – a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében – együttműködési kereteket hoznak létre az ellenőrzési és vizsgálati programok hatékonyabb koordinálására.

| 5.1.3. | A felek közös mechanizmusokat hoznak létre a programtervezés és a technikai segítségnyújtás szoros koordinációjára. |
| --- | --- |

5.1.3.

A felek közös mechanizmusokat hoznak létre a programtervezés és a technikai segítségnyújtás szoros koordinációjára.

| 5.1.4. | A felek együttműködnek az új technológiák és rendszerek globális együttműködési képességének előmozdításában, és közös mechanizmusokat hoznak létre az új technológiák alkalmazását érintő együttműködés megerősítésére. |
| --- | --- |

5.1.4.

A felek együttműködnek az új technológiák és rendszerek globális együttműködési képességének előmozdításában, és közös mechanizmusokat hoznak létre az új technológiák alkalmazását érintő együttműködés megerősítésére.

| 5.1.5. | A felek kellő időben kölcsönös konzultációt biztosítanak annak érdekében, hogy fokozottabb koordinációt és következetességet valósítsanak meg a szabályozások, a szakpolitikák, a megközelítések, valamint az ICAO szabványai és ajánlott gyakorlatai között. |
| --- | --- |

5.1.5.

A felek kellő időben kölcsönös konzultációt biztosítanak annak érdekében, hogy fokozottabb koordinációt és következetességet valósítsanak meg a szabályozások, a szakpolitikák, a megközelítések, valamint az ICAO szabványai és ajánlott gyakorlatai között.

| 5.1.6. | A felek a szakértői vélemények és az erőforrások cseréjének elősegítésére munkarendet állapítanak meg, a következők szerint:






  a) | az ICAO a szabványok és az ajánlott gyakorlatok végrehajtására irányuló bevált módszerekre vonatkozó szaktudást és tanácsadást biztosít az EU számára; |
| --- | --- | --- |

5.1.6.

A felek a szakértői vélemények és az erőforrások cseréjének elősegítésére munkarendet állapítanak meg, a következők szerint:

a)

az ICAO a szabványok és az ajánlott gyakorlatok végrehajtására irányuló bevált módszerekre vonatkozó szaktudást és tanácsadást biztosít az EU számára;

| b) | az EU szaktudást biztosít az ICAO számára, többek között az ICAO titkárságához való kirendelések formájában; |
| --- | --- |

b)

az EU szaktudást biztosít az ICAO számára, többek között az ICAO titkárságához való kirendelések formájában;

| c) | az EU törekszik arra, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújtson az ICAO számára az ezen együttműködési megállapodás végrehajtása során felmerülő költségek – többek között igazgatási költségek, a dokumentumok és kiadványok, valamint a kapcsolódó szolgáltatások biztosításával, az ICAO székhelyén található helyiségek használatával összefüggő költségek és az információtechnológiai költségek – fedezésére; |
| --- | --- |

c)

az EU törekszik arra, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújtson az ICAO számára az ezen együttműködési megállapodás végrehajtása során felmerülő költségek – többek között igazgatási költségek, a dokumentumok és kiadványok, valamint a kapcsolódó szolgáltatások biztosításával, az ICAO székhelyén található helyiségek használatával összefüggő költségek és az információtechnológiai költségek – fedezésére;

| d) | az EU törekszik arra, hogy pénzügyi hozzájárulást biztosítson az ICAO számára az ICAO technikai együttműködési programjainak és a vegyes bizottságon belül egyeztetésre kerülő – a pénzügyi és igazgatási keretmegállapodással összhangban lévő – egyéb ICAO-tevékenységek támogatására; |
| --- | --- |

d)

az EU törekszik arra, hogy pénzügyi hozzájárulást biztosítson az ICAO számára az ICAO technikai együttműködési programjainak és a vegyes bizottságon belül egyeztetésre kerülő – a pénzügyi és igazgatási keretmegállapodással összhangban lévő – egyéb ICAO-tevékenységek támogatására;

| e) | ezen együttműködési megállapodás keretében az ICAO-hoz való kirendelések és az ICAO-nak szánt pénzügyi hozzájárulások új keretét és feltételeit a vegyes bizottságban erre a célra elfogadott munkarend szerint állapítják meg. Ez a munkarend tartalmazza az EU számára azt a lehetőséget, hogy e hozzájárulások keretében az ICAO-tól pénzügyi tájékoztatást kérjen. |
| --- | --- |

e)

ezen együttműködési megállapodás keretében az ICAO-hoz való kirendelések és az ICAO-nak szánt pénzügyi hozzájárulások új keretét és feltételeit a vegyes bizottságban erre a célra elfogadott munkarend szerint állapítják meg. Ez a munkarend tartalmazza az EU számára azt a lehetőséget, hogy e hozzájárulások keretében az ICAO-tól pénzügyi tájékoztatást kérjen.

| 5.1.7. | A felek tájékoztatják egymást bármely releváns képzési programról, és adott esetben elősegítik a másik fél részvételét. |
| --- | --- |

5.1.7.

A felek tájékoztatják egymást bármely releváns képzési programról, és adott esetben elősegítik a másik fél részvételét.

| 5.1.8. | A felek adott esetben közösen szerveznek megfelelő rendezvényeket és koordinálják azokat. |
| --- | --- |

5.1.8.

A felek adott esetben közösen szerveznek megfelelő rendezvényeket és koordinálják azokat.

6.   Titoktartás

| 6.1. | A felek minden, ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján kapott információ védelmezéshez szükséges ésszerű óvintézkedést megtesznek. Az egyik fél – a másik fél tájékoztatásával – kijelölheti azokat az információrészeket, amelyeket a közzététel alól mentesülőnek ítél. |
| --- | --- |

6.1.

A felek minden, ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján kapott információ védelmezéshez szükséges ésszerű óvintézkedést megtesznek. Az egyik fél – a másik fél tájékoztatásával – kijelölheti azokat az információrészeket, amelyeket a közzététel alól mentesülőnek ítél.

| 6.2. | A felek megállapodnak abban, hogy – a szabályaik, szabályozásaik és jogszabályaik szerint előírt mértékben – garantálják a másik féltől az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alkalmazásában kapott minősített adatok védelmét. |
| --- | --- |

6.2.

A felek megállapodnak abban, hogy – a szabályaik, szabályozásaik és jogszabályaik szerint előírt mértékben – garantálják a másik féltől az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alkalmazásában kapott minősített adatok védelmét.

| 6.3. | Különösen szabályaikra, szabályozásaikra és jogszabályaikra is figyelemmel, a felek nem teszik közzé az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján egymástól kapott, jogvédettnek minősülő információkat. Az említett információkat szabályaikkal összhangban jelölik ilyen információként. |
| --- | --- |

6.3.

Különösen szabályaikra, szabályozásaikra és jogszabályaikra is figyelemmel, a felek nem teszik közzé az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján egymástól kapott, jogvédettnek minősülő információkat. Az említett információkat szabályaikkal összhangban jelölik ilyen információként.

| 6.4. | A felek – szükség esetén – az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján szolgáltatott minősített adatok védelmére irányuló további eljárásokra vonatkozó munkarendről állapodnak meg. Az említett eljárások tartalmazzák mindkét fél lehetőségét annak ellenőrzésére, hogy a másik fél milyen védelmi intézkedéseket vezetett be. |
| --- | --- |

6.4.

A felek – szükség esetén – az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján szolgáltatott minősített adatok védelmére irányuló további eljárásokra vonatkozó munkarendről állapodnak meg. Az említett eljárások tartalmazzák mindkét fél lehetőségét annak ellenőrzésére, hogy a másik fél milyen védelmi intézkedéseket vezetett be.

7.   A felek vegyes bizottsága

| 7.1. | Létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság. A vegyes bizottságban mindkét fél egy-egy képviselője társelnököl. A vegyes bizottság felel az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek tényleges működéséért, ideértve a mellékletek elfogadását is. |
| --- | --- |

7.1.

Létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság. A vegyes bizottságban mindkét fél egy-egy képviselője társelnököl. A vegyes bizottság felel az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek tényleges működéséért, ideértve a mellékletek elfogadását is.

| 7.2. | A vegyes bizottság ülését legalább évente egyszer összehívják az ezen együttműködési megállapodás mellékletei végrehajtásának felülvizsgálatára, és költséghatékony módon szervezik meg. Bármelyik fél bármikor kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását. |
| --- | --- |

7.2.

A vegyes bizottság ülését legalább évente egyszer összehívják az ezen együttműködési megállapodás mellékletei végrehajtásának felülvizsgálatára, és költséghatékony módon szervezik meg. Bármelyik fél bármikor kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását.

| 7.3. | A vegyes bizottság az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek működéséhez és végrehajtásához tartozó bármely kérdést tárgyalhat. Különösen a következők tartoznak felelősségi körébe:






  a) | az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek alkalmazásához és végrehajtásához kapcsolódó bármely kérdés megoldása; |
| --- | --- | --- |

7.3.

A vegyes bizottság az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek működéséhez és végrehajtásához tartozó bármely kérdést tárgyalhat. Különösen a következők tartoznak felelősségi körébe:

a)

az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek alkalmazásához és végrehajtásához kapcsolódó bármely kérdés megoldása;

| b) | az ezen együttműködési megállapodás mellékletei működését javító lehetőségek mérlegelése, valamint adott esetben a feleknek szóló ajánlások megfogalmazása a megállapodás módosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az ezen együttműködési megállapodás mellékletei működését javító lehetőségek mérlegelése, valamint adott esetben a feleknek szóló ajánlások megfogalmazása a megállapodás módosítása érdekében;

| c) | az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek és munkarendjének az elfogadása a mellékletek vagy azok módosításainak alkalmazási körén belül; |
| --- | --- |

c)

az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek és munkarendjének az elfogadása a mellékletek vagy azok módosításainak alkalmazási körén belül;

| d) | az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei végrehajtásához kapcsolódó, pénzügyi és erőforrásokkal összefüggő kérdések mérlegelése; továbbá |
| --- | --- |

d)

az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei végrehajtásához kapcsolódó, pénzügyi és erőforrásokkal összefüggő kérdések mérlegelése; továbbá

| e) | az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármilyen nézeteltérés vagy vitás kérdés rendezése. |
| --- | --- |

e)

az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármilyen nézeteltérés vagy vitás kérdés rendezése.

| 7.4. | A vegyes bizottság a megfelelő feleket képviselő elnökök közötti megállapodás alapján működik. |
| --- | --- |

7.4.

A vegyes bizottság a megfelelő feleket képviselő elnökök közötti megállapodás alapján működik.

8.   Vitarendezés

| 8.1. | Az ezen együttműködési megállapodás kapcsán felmerülő bármely kérdéssel kapcsolatban bármelyik fél kérhet a másik féltől konzultációt. A másik fél az ilyen megkeresésre azonnal válaszol, és 45 napon belül a felek által megállapított időpontban megkezdi a konzultációt. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen együttműködési megállapodás kapcsán felmerülő bármely kérdéssel kapcsolatban bármelyik fél kérhet a másik féltől konzultációt. A másik fél az ilyen megkeresésre azonnal válaszol, és 45 napon belül a felek által megállapított időpontban megkezdi a konzultációt.

| 8.2. | A felek minden lehetséges erőfeszítést megtesznek az ezen együttműködési megállapodás szerinti együttműködésükkel kapcsolatban felmerülő nézeteltérések lehető legalacsonyabb technikai szinten, konzultáció útján történő rendezésére. |
| --- | --- |

8.2.

A felek minden lehetséges erőfeszítést megtesznek az ezen együttműködési megállapodás szerinti együttműködésükkel kapcsolatban felmerülő nézeteltérések lehető legalacsonyabb technikai szinten, konzultáció útján történő rendezésére.

| 8.3. | Amennyiben valamely nézeteltérés nem rendeződik az e cikk 8.2. bekezdésében előírtaknak megfelelően, a vitás kérdést bármelyik fél a vegyes bizottság elé utalhatja, amely az ezen együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban konzultál a kérdésről annak tárgyalásos úton történő rendezése érdekében. |
| --- | --- |

8.3.

Amennyiben valamely nézeteltérés nem rendeződik az e cikk 8.2. bekezdésében előírtaknak megfelelően, a vitás kérdést bármelyik fél a vegyes bizottság elé utalhatja, amely az ezen együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban konzultál a kérdésről annak tárgyalásos úton történő rendezése érdekében.

| 8.4. | A pénzgazdálkodási kérdésből felmerülő bármely vitás kérdés kezelésekor az ezen cikk 8.1–8.3. bekezdésének ellenére, a pénzügyi és igazgatási keretmegállapodás vitarendezési rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.4.

A pénzgazdálkodási kérdésből felmerülő bármely vitás kérdés kezelésekor az ezen cikk 8.1–8.3. bekezdésének ellenére, a pénzügyi és igazgatási keretmegállapodás vitarendezési rendelkezéseit kell alkalmazni.

| 8.5. | Ezen együttműködési megállapodás egyetlen rendelkezése sem minősül a felek bármely kiváltságáról és mentességéről való lemondásnak. |
| --- | --- |

8.5.

Ezen együttműködési megállapodás egyetlen rendelkezése sem minősül a felek bármely kiváltságáról és mentességéről való lemondásnak.

9.   Hatálybalépés, módosítások és megszűnés

| 9.1. | Ez az együttműködési megállapodás a hatálybalépéséig az aláírás időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazandó. |
| --- | --- |

9.1.

Ez az együttműködési megállapodás a hatálybalépéséig az aláírás időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

| 9.2. | Ez az együttműködési megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak, és megszűnéséig hatályban marad. |
| --- | --- |

9.2.

Ez az együttműködési megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak, és megszűnéséig hatályban marad.

| 9.3. | Ezt az együttműködési megállapodást bármelyik fél bármikor megszüntetheti. A megszüntetésre sor kerülhet a másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött felmondás útján, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondást. |
| --- | --- |

9.3.

Ezt az együttműködési megállapodást bármelyik fél bármikor megszüntetheti. A megszüntetésre sor kerülhet a másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött felmondás útján, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondást.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Per la Unió Europea

Image

Image

За Международната организация за гражданско въздухоплаване

Por la Organización Internacional de Aviación Civil

Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

For Organisationen for International Civil Luftfart

Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel

Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας

For The International Civil Aviation Organisation

Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale

Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali

Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie

W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego

Pela Organização da Aviação Civil Internacional

Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale

Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva

Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta

För internationella civila luftfartsorganisationen

Image

---

| 9.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/8

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. június 16.)

az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadásáról szóló határozatot illető, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül képviselendő álláspontról

(2011/531/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásnak (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2011. március 31-i 2011/530/EU tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

Indokolt az Unió nevében az együttműködési megállapodás által az ahhoz csatolandó repülésbiztonságról szóló melléklet elfogadására tekintettel felállított, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül elfogadandó álláspontot meghatározni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) 7. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett vegyes bizottságon belül (EU–ICAO Vegyes Bizottság) az Európai Unió által képviselendő, az együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadását illető álláspont e határozathoz csatolt EU–ICAO vegyes bizottsági határozat tervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2011. június 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

VÖLNER P.

---

(1)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

1

---

TERVEZET

AZ EU–ICAO VEGYES BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(...)

az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági mellékletének elfogadásáról

AZ EU–ICAO VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásra (ICAO együttműködési megállapodás) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

Indokolt az ICAO együttműködési megállapodásába repülésbiztonságról szóló mellékletet belefoglalni,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat mellékletét az EU–ICAO Vegyes Bizottság elfogadja, és az az ICAO együttműködési megállapodás szerves részét képezi.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...,

az EU–ICAO Vegyes Bizottság részéről

az elnökök

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET – REPÜLÉSBIZTONSÁG

1.   Célkitűzések

| 1.1. | A felek megállapodnak abban, hogy az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) között 2010. szeptember 27-én Montrealban parafált együttműködési megállapodás (ICAO együttműködési megállapodás) keretében együttműködnek a repülésbiztonság területén. |
| --- | --- |

1.1.

A felek megállapodnak abban, hogy az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) között 2010. szeptember 27-én Montrealban parafált együttműködési megállapodás (ICAO együttműködési megállapodás) keretében együttműködnek a repülésbiztonság területén.

| 1.2. | Az egész világon a legmagasabb repülésbiztonsági szint elérésére, valamint a biztonsági szabványok és ajánlott gyakorlatok globális harmonizációjának megvalósítására irányuló kötelezettségvállalásukkal összhangban a felek megállapodnak abban, hogy biztonsági tevékenységeik koordinálása érdekében az átláthatóság és a párbeszéd szellemében szorosan együttműködnek. |
| --- | --- |

1.2.

Az egész világon a legmagasabb repülésbiztonsági szint elérésére, valamint a biztonsági szabványok és ajánlott gyakorlatok globális harmonizációjának megvalósítására irányuló kötelezettségvállalásukkal összhangban a felek megállapodnak abban, hogy biztonsági tevékenységeik koordinálása érdekében az átláthatóság és a párbeszéd szellemében szorosan együttműködnek.

2.   Hatály

| 2.1. | Az 1.2. pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a következő területeken:






  — | rendszeres párbeszéd folytatása közös érdeket jelentő biztonsági kérdésekben, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Az 1.2. pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a következő területeken:

—

rendszeres párbeszéd folytatása közös érdeket jelentő biztonsági kérdésekben,

| — | átláthatóság megvalósítása a biztonság szempontjából releváns információk és adatok rendszeres cseréje révén, valamint az adatbázisokhoz való kölcsönös hozzáférés biztosításával, |
| --- | --- |

—

átláthatóság megvalósítása a biztonság szempontjából releváns információk és adatok rendszeres cseréje révén, valamint az adatbázisokhoz való kölcsönös hozzáférés biztosításával,

| — | részvétel biztonsági tevékenységekben, |
| --- | --- |

—

részvétel biztonsági tevékenységekben,

| — | az ICAO általános biztonságfelügyelet-ellenőrzési programja (Universal Safety Oversight Audit Programme; USOAP) és az uniós szabványosítási ellenőrzések eredményeinek kölcsönös elismerése, |
| --- | --- |

—

az ICAO általános biztonságfelügyelet-ellenőrzési programja (Universal Safety Oversight Audit Programme; USOAP) és az uniós szabványosítási ellenőrzések eredményeinek kölcsönös elismerése,

| — | az államok ICAO-szabványoknak való megfelelésének, valamint az ajánlott gyakorlatok betartásának nyomon követése és elemzése, |
| --- | --- |

—

az államok ICAO-szabványoknak való megfelelésének, valamint az ajánlott gyakorlatok betartásának nyomon követése és elemzése,

| — | együttműködés szabályozási és szabványalkotási kérdésekben, |
| --- | --- |

—

együttműködés szabályozási és szabványalkotási kérdésekben,

| — | technikai segítségnyújtási projektek és programok kidolgozása és biztosítása, |
| --- | --- |

—

technikai segítségnyújtási projektek és programok kidolgozása és biztosítása,

| — | a regionális együttműködés előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a regionális együttműködés előmozdítása,

| — | szakértők cseréje, és |
| --- | --- |

—

szakértők cseréje, és

| — | képzés biztosítása. |
| --- | --- |

—

képzés biztosítása.

| 2.2. | A 2.1. pontban említett együttműködést az EU hatáskörébe tartozó területeken kell kialakítani. |
| --- | --- |

2.2.

A 2.1. pontban említett együttműködést az EU hatáskörébe tartozó területeken kell kialakítani.

3.   Végrehajtás

| 3.1. | A felek létrehozhatnak egy munkarendet, amely meghatározza a 2.1. pontban említett területeken folytatandó együttműködés hatékony végrehajtását célzó, közösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat. A munkarendet az EU–ICAO Vegyes Bizottság fogadja el. |
| --- | --- |

3.1.

A felek létrehozhatnak egy munkarendet, amely meghatározza a 2.1. pontban említett területeken folytatandó együttműködés hatékony végrehajtását célzó, közösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat. A munkarendet az EU–ICAO Vegyes Bizottság fogadja el.

4.   Párbeszéd

| 4.1. | A felek a közös érdeküket jelentő biztonsági kérdések megvitatása és – adott esetben – tevékenységek koordinálása érdekében rendszeresen üléseket és telekonferenciákat hívnak össze. |
| --- | --- |

4.1.

A felek a közös érdeküket jelentő biztonsági kérdések megvitatása és – adott esetben – tevékenységek koordinálása érdekében rendszeresen üléseket és telekonferenciákat hívnak össze.

5.   Átláthatóság, információcsere, adatbázisokhoz való hozzáférés

| 5.1. | A felek – alkalmazandó szabályaikra is figyelemmel – a harmadik felekkel fennálló kapcsolataikban ösztönzik az átláthatóságot a repülésbiztonság területén. |
| --- | --- |

5.1.

A felek – alkalmazandó szabályaikra is figyelemmel – a harmadik felekkel fennálló kapcsolataikban ösztönzik az átláthatóságot a repülésbiztonság területén.

| 5.2. | A felek együttműködésük során átláthatóak, továbbá a releváns és megfelelő biztonsági adatok, biztonsági információk és dokumentációk cseréje révén – a releváns adatbázisokhoz való hozzáférés biztosításával és az üléseken való közös részvétel elősegítésével – együttműködnek biztonsági tevékenységekben. E célból a felek munkarendet hoznak létre, amelyben meghatározzák az információcserére és az adatbázisokhoz való hozzáférés biztosítására szolgáló, valamint az ICAO együttműködési megállapodás 6. cikkével összhangban a másik féltől kapott információk titkosságát garantáló eljárásokat. |
| --- | --- |

5.2.

A felek együttműködésük során átláthatóak, továbbá a releváns és megfelelő biztonsági adatok, biztonsági információk és dokumentációk cseréje révén – a releváns adatbázisokhoz való hozzáférés biztosításával és az üléseken való közös részvétel elősegítésével – együttműködnek biztonsági tevékenységekben. E célból a felek munkarendet hoznak létre, amelyben meghatározzák az információcserére és az adatbázisokhoz való hozzáférés biztosítására szolgáló, valamint az ICAO együttműködési megállapodás 6. cikkével összhangban a másik féltől kapott információk titkosságát garantáló eljárásokat.

6.   Részvétel biztonsági tevékenységekben

| 6.1. | E melléklet végrehajtása céljából az egyes felek – adott esetben – a másik felet a biztonsági vonatkozású tevékenységekben és üléseken való részvételre kérik fel a szoros együttműködés és koordináció biztosítása érdekében. Az ilyen részvétel feltételeit a felek által jóváhagyott munkarendben állapítják meg. |
| --- | --- |

6.1.

E melléklet végrehajtása céljából az egyes felek – adott esetben – a másik felet a biztonsági vonatkozású tevékenységekben és üléseken való részvételre kérik fel a szoros együttműködés és koordináció biztosítása érdekében. Az ilyen részvétel feltételeit a felek által jóváhagyott munkarendben állapítják meg.

7.   Az ICAO USOAP programjának és az EU szabványosítási vizsgálatainak koordinálása

| 7.1. | A felek megállapodnak abban, hogy – a korlátozott erőforrások optimális kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében – megerősítik együttműködésüket az USOAP program és a szabványosítási vizsgálatok területén, az ICAO USOAP programjának általános érvényének és sértetlenségének megőrzése mellett. |
| --- | --- |

7.1.

A felek megállapodnak abban, hogy – a korlátozott erőforrások optimális kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében – megerősítik együttműködésüket az USOAP program és a szabványosítási vizsgálatok területén, az ICAO USOAP programjának általános érvényének és sértetlenségének megőrzése mellett.

| 7.2. | A felek – annak érdekében, hogy ellenőrizzék az uniós tagállamok biztonsági vonatkozású ICAO-szabványoknak való megfelelését és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartását, és hogy megfeleljenek a 7.1. pontban meghatározott célkitűzéseknek – a következők lebonyolítására szolgáló keretet hoznak létre:






  a) | az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) által hozott és az uniós jogszabályokban tárgyalt biztonsági vonatkozású szabványokra és ajánlott gyakorlatokra vonatkozó, valamint az EASA által az uniós tagállamok nevében ellátott bizonyos funkciókra és feladatokra vonatkozó, ICAO általi biztonságfelügyelet-ellenőrzések; és |
| --- | --- | --- |

7.2.

A felek – annak érdekében, hogy ellenőrizzék az uniós tagállamok biztonsági vonatkozású ICAO-szabványoknak való megfelelését és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartását, és hogy megfeleljenek a 7.1. pontban meghatározott célkitűzéseknek – a következők lebonyolítására szolgáló keretet hoznak létre:

a)

az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) által hozott és az uniós jogszabályokban tárgyalt biztonsági vonatkozású szabványokra és ajánlott gyakorlatokra vonatkozó, valamint az EASA által az uniós tagállamok nevében ellátott bizonyos funkciókra és feladatokra vonatkozó, ICAO általi biztonságfelügyelet-ellenőrzések; és

| b) | az uniós tagállamok nemzeti illetékes hatóságainál az EASA által lebonyolított uniós szabványosítási vizsgálatok ICAO általi felügyelete az uniós jogszabályokban tárgyalt biztonsági vonatkozású szabványok és ajánlott gyakorlatok tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az uniós tagállamok nemzeti illetékes hatóságainál az EASA által lebonyolított uniós szabványosítási vizsgálatok ICAO általi felügyelete az uniós jogszabályokban tárgyalt biztonsági vonatkozású szabványok és ajánlott gyakorlatok tekintetében.

| 7.3. | A felek a 7.2. pontban említett keret hatékony végrehajtásához szükséges mechanizmusokat és eljárásokat meghatározó munkarendet hoznak létre. A munkarend többek között az alábbi szempontokra tér ki:






  a) | az ICAO USOAP programjába tartozó beavatkozási tevékenységek – azon belül az ellenőrzések és a hitelesítési kiküldetések – köre, az uniós jogszabályok és az ICAO biztonsági vonatkozású szabványainak és ajánlott gyakorlatainak összehasonlító elemzése alapján; |
| --- | --- | --- |

7.3.

A felek a 7.2. pontban említett keret hatékony végrehajtásához szükséges mechanizmusokat és eljárásokat meghatározó munkarendet hoznak létre. A munkarend többek között az alábbi szempontokra tér ki:

a)

az ICAO USOAP programjába tartozó beavatkozási tevékenységek – azon belül az ellenőrzések és a hitelesítési kiküldetések – köre, az uniós jogszabályok és az ICAO biztonsági vonatkozású szabványainak és ajánlott gyakorlatainak összehasonlító elemzése alapján;

| b) | kölcsönös részvétel mindegyik fél ellenőrzési, vizsgálati és hitelesítési tevékenységeiben; |
| --- | --- |

b)

kölcsönös részvétel mindegyik fél ellenőrzési, vizsgálati és hitelesítési tevékenységeiben;

| c) | a felek által az ICAO USOAP programjához, valamint az EASA szabványosítási vizsgálataihoz nyújtandó információk; |
| --- | --- |

c)

a felek által az ICAO USOAP programjához, valamint az EASA szabványosítási vizsgálataihoz nyújtandó információk;

| d) | szükség esetén a titkosság biztosítása, adatvédelem, és érzékeny információk kezelése; továbbá |
| --- | --- |

d)

szükség esetén a titkosság biztosítása, adatvédelem, és érzékeny információk kezelése; továbbá

| e) | helyszíni szemlék. |
| --- | --- |

e)

helyszíni szemlék.

8.   A biztonságra vonatkozó információk és elemzések megosztása

| 8.1. | Alkalmazandó szabályaik sérelme nélkül a felek megosztják egymással az USOAP program és más források – például az ICAO folyamatos nyomonkövetési megközelítésének keretébe tartozó tevékenységeik, az EASA szabványosítási vizsgálatai és a külföldi légi járművek biztonsági értékelése (SAFA) keretébe tartozó vizsgálatok – segítségével gyűjtött megfelelő biztonsági adataikat, valamint az ezen adatok alapján végzett elemzéseket. |
| --- | --- |

8.1.

Alkalmazandó szabályaik sérelme nélkül a felek megosztják egymással az USOAP program és más források – például az ICAO folyamatos nyomonkövetési megközelítésének keretébe tartozó tevékenységeik, az EASA szabványosítási vizsgálatai és a külföldi légi járművek biztonsági értékelése (SAFA) keretébe tartozó vizsgálatok – segítségével gyűjtött megfelelő biztonsági adataikat, valamint az ezen adatok alapján végzett elemzéseket.

| 8.2. | A felek szorosan együttműködnek az EU-ban és más államokban a szabványoknak és ajánlott gyakorlatoknak való hatékonyabb megfelelés biztosítását célzó bármely fellépésben. Az említett együttműködés magában foglalja a felek közötti információcserét, a közöttük folytatott párbeszéd elősegítését, a helyszíni szemléket vagy vizsgálatokat, valamint bármely technikai segítségnyújtási tevékenység koordinálását. |
| --- | --- |

8.2.

A felek szorosan együttműködnek az EU-ban és más államokban a szabványoknak és ajánlott gyakorlatoknak való hatékonyabb megfelelés biztosítását célzó bármely fellépésben. Az említett együttműködés magában foglalja a felek közötti információcserét, a közöttük folytatott párbeszéd elősegítését, a helyszíni szemléket vagy vizsgálatokat, valamint bármely technikai segítségnyújtási tevékenység koordinálását.

9.   Szabályozási kérdések

| 9.1. | Mindkét fél gondoskodik arról, hogy a másik fél folyamatos tájékoztatást kapjon mindazon vonatkozó törvényeiről, rendeleteiről, szabványairól, előírásairól és ajánlott gyakorlatairól, amelyek érinthetik e melléklet végrehajtását, valamint azok bármely módosításáról. |
| --- | --- |

9.1.

Mindkét fél gondoskodik arról, hogy a másik fél folyamatos tájékoztatást kapjon mindazon vonatkozó törvényeiről, rendeleteiről, szabványairól, előírásairól és ajánlott gyakorlatairól, amelyek érinthetik e melléklet végrehajtását, valamint azok bármely módosításáról.

| 9.2. | A felek kellő időben értesítik egymást vonatkozó törvényeik, rendeleteik, szabványaik, előírásaik és ajánlott gyakorlataik bármely javasolt módosításáról, amennyiben e módosítások hatással lehetnek erre a mellékletre. Az említett módosítások fényében az EU–ICAO Vegyes Bizottság szükség esetén – az ICAO együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban – elfogadhatja e melléklet módosításait. |
| --- | --- |

9.2.

A felek kellő időben értesítik egymást vonatkozó törvényeik, rendeleteik, szabványaik, előírásaik és ajánlott gyakorlataik bármely javasolt módosításáról, amennyiben e módosítások hatással lehetnek erre a mellékletre. Az említett módosítások fényében az EU–ICAO Vegyes Bizottság szükség esetén – az ICAO együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban – elfogadhatja e melléklet módosításait.

| 9.3. | A biztonsági szabályozások és szabványok globális harmonizációja céljából a felek a különböző szabályalkotási szakaszok, illetve a szabványok és ajánlott gyakorlatok kidolgozási folyamata során konzultálnak egymással a repülésbiztonság területén felmerülő műszaki szabályozási kérdésekről, és adott esetben felkérést kapnak a kapcsolódó műszaki testületekben való részvételre. |
| --- | --- |

9.3.

A biztonsági szabályozások és szabványok globális harmonizációja céljából a felek a különböző szabályalkotási szakaszok, illetve a szabványok és ajánlott gyakorlatok kidolgozási folyamata során konzultálnak egymással a repülésbiztonság területén felmerülő műszaki szabályozási kérdésekről, és adott esetben felkérést kapnak a kapcsolódó műszaki testületekben való részvételre.

| 9.4. | Az ICAO kellő időben tájékoztatja az EU-t a biztonsági vonatkozású szabványokat és ajánlott gyakorlatokat érintő ICAO-határozatokról és -ajánlásokról, teljes körű hozzáférést biztosítva az ICAO-államok leveleihez és elektronikus hírleveleihez. |
| --- | --- |

9.4.

Az ICAO kellő időben tájékoztatja az EU-t a biztonsági vonatkozású szabványokat és ajánlott gyakorlatokat érintő ICAO-határozatokról és -ajánlásokról, teljes körű hozzáférést biztosítva az ICAO-államok leveleihez és elektronikus hírleveleihez.

| 9.5. | Adott esetben az EU törekszik annak biztosítására, hogy a vonatkozó uniós jogszabályok összhangban legyenek az ICAO repülésbiztonsági vonatkozású szabványaival és ajánlott gyakorlataival. |
| --- | --- |

9.5.

Adott esetben az EU törekszik annak biztosítására, hogy a vonatkozó uniós jogszabályok összhangban legyenek az ICAO repülésbiztonsági vonatkozású szabványaival és ajánlott gyakorlataival.

| 9.6. | Az uniós tagállamokat a Chicagói Egyezmény szerződő államaiként terhelő kötelezettségek ellenére az EU adott esetben párbeszédet kezdeményez az ICAO-val annak érdekében, hogy műszaki tájékoztatást nyújtson olyan esetekben, amikor az uniós jogszabályok alkalmazása értelmében az ICAO-szabványoknak való megfeleléssel és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartásával kapcsolatos kérdések merülnek fel. |
| --- | --- |

9.6.

Az uniós tagállamokat a Chicagói Egyezmény szerződő államaiként terhelő kötelezettségek ellenére az EU adott esetben párbeszédet kezdeményez az ICAO-val annak érdekében, hogy műszaki tájékoztatást nyújtson olyan esetekben, amikor az uniós jogszabályok alkalmazása értelmében az ICAO-szabványoknak való megfeleléssel és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartásával kapcsolatos kérdések merülnek fel.

10.   Technikai segítségnyújtási projektek és programok

| 10.1. | A felek az erőforrások hatékony kihasználásának biztosítása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében koordinálják az államoknak nyújtott segítségnyújtást, továbbá a repülésbiztonsági vonatkozású technikai segítségnyújtási projektekre és programokra vonatkozó információkat és adatokat cserélnek. |
| --- | --- |

10.1.

A felek az erőforrások hatékony kihasználásának biztosítása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében koordinálják az államoknak nyújtott segítségnyújtást, továbbá a repülésbiztonsági vonatkozású technikai segítségnyújtási projektekre és programokra vonatkozó információkat és adatokat cserélnek.

| 10.2. | Annak megállapítása céljából, hogy melyek azok a támogatók, akik/amelyek hajlandóak célzott technikai segítségnyújtással hozzájárulást biztosítani a jelentős biztonsági hiányosságokkal küzdő államoknak, a felek közös tevékenységek keretében nemzetközi erőfeszítéseket kezdeményeznek, illetve biztosítják azok koordinációját. |
| --- | --- |

10.2.

Annak megállapítása céljából, hogy melyek azok a támogatók, akik/amelyek hajlandóak célzott technikai segítségnyújtással hozzájárulást biztosítani a jelentős biztonsági hiányosságokkal küzdő államoknak, a felek közös tevékenységek keretében nemzetközi erőfeszítéseket kezdeményeznek, illetve biztosítják azok koordinációját.

| 10.3. | Az EU hozzájárulása különösen olyan programokra és projektekre irányul, amelyek segítik az államokat és a regionális polgári repülési szerveket a jelentős biztonsági hiányosságok megoldásában, az ICAO-szabványok és ajánlott gyakorlatok végrehajtásában, a szabályozási együttműködés kialakításában, és – többek között regionális biztonságfelügyeleti rendszerek létrehozása révén – az állami biztonságfelügyeleti rendszerek megerősítésében. |
| --- | --- |

10.3.

Az EU hozzájárulása különösen olyan programokra és projektekre irányul, amelyek segítik az államokat és a regionális polgári repülési szerveket a jelentős biztonsági hiányosságok megoldásában, az ICAO-szabványok és ajánlott gyakorlatok végrehajtásában, a szabályozási együttműködés kialakításában, és – többek között regionális biztonságfelügyeleti rendszerek létrehozása révén – az állami biztonságfelügyeleti rendszerek megerősítésében.

11.   Regionális együttműködés

| 11.1. | A felek előnyben részesítik azokat a tevékenységeket, amelyek célja a regionális biztonságfelügyeleti szervezetek létrehozásának felgyorsítása, ha a regionális megközelítés jobb költséghatékonysági lehetőségeket, felügyeletet és/vagy szabványosítási eljárásokat biztosít. |
| --- | --- |

11.1.

A felek előnyben részesítik azokat a tevékenységeket, amelyek célja a regionális biztonságfelügyeleti szervezetek létrehozásának felgyorsítása, ha a regionális megközelítés jobb költséghatékonysági lehetőségeket, felügyeletet és/vagy szabványosítási eljárásokat biztosít.

12.   Szakértői segítségnyújtás

| 12.1. | Az e melléklet hatályán kívül kialakított szakértői segítségnyújtási rendszerek sérelme nélkül az EU törekszik arra, hogy a repülésbiztonság megfelelő területein igazolt műszaki szaktudással rendelkező szakértőket – megkeresésre – az ICAO rendelkezésére bocsátja az e melléklet hatálya alá tartozó tevékenységek ellátása és az azokban való részvétel érdekében. Az említett szakértői segítségnyújtás feltételeit a felek által elfogadott munkarend határozza meg. |
| --- | --- |

12.1.

Az e melléklet hatályán kívül kialakított szakértői segítségnyújtási rendszerek sérelme nélkül az EU törekszik arra, hogy a repülésbiztonság megfelelő területein igazolt műszaki szaktudással rendelkező szakértőket – megkeresésre – az ICAO rendelkezésére bocsátja az e melléklet hatálya alá tartozó tevékenységek ellátása és az azokban való részvétel érdekében. Az említett szakértői segítségnyújtás feltételeit a felek által elfogadott munkarend határozza meg.

13.   Képzés

| 13.1. | Adott esetben mindegyik fél elősegíti a másik fél munkatársainak részvételét az általa biztosított repülésbiztonsági vonatkozású képzési programokban. |
| --- | --- |

13.1.

Adott esetben mindegyik fél elősegíti a másik fél munkatársainak részvételét az általa biztosított repülésbiztonsági vonatkozású képzési programokban.

| 13.2. | A felek kicserélik a repülésbiztonsági vonatkozású képzési programokhoz kapcsolódó információkat és anyagokat, adott esetben pedig koordinációt és együttműködést folytatnak a képzési programok kidolgozása területén. |
| --- | --- |

13.2.

A felek kicserélik a repülésbiztonsági vonatkozású képzési programokhoz kapcsolódó információkat és anyagokat, adott esetben pedig koordinációt és együttműködést folytatnak a képzési programok kidolgozása területén.

| 13.3. | Az e melléklet 10. pontjának hatálya alá tartozó tevékenységek keretében a felek együttműködnek azon gyakornokok képzési programjai koordinálásának és az azokban való részvételnek az elősegítése érdekében, akik olyan államokból vagy régiókból származnak, amelyeknek bármelyik fél technikai segítségnyújtást biztosít. |
| --- | --- |

13.3.

Az e melléklet 10. pontjának hatálya alá tartozó tevékenységek keretében a felek együttműködnek azon gyakornokok képzési programjai koordinálásának és az azokban való részvételnek az elősegítése érdekében, akik olyan államokból vagy régiókból származnak, amelyeknek bármelyik fél technikai segítségnyújtást biztosít.

14.   Felülvizsgálat

| 14.1. | A felek rendszeresen felülvizsgálják e melléklet végrehajtását, és szükség esetén figyelembe vesznek bármely releváns szakpolitikai vagy szabályozási fejleményt. |
| --- | --- |

14.1.

A felek rendszeresen felülvizsgálják e melléklet végrehajtását, és szükség esetén figyelembe vesznek bármely releváns szakpolitikai vagy szabályozási fejleményt.

| 14.2. | E melléklet bármely felülvizsgálatát az ICAO együttműködési megállapodás 7. cikke értelmében létrehozott EU–ICAO Vegyes Bizottság végzi el. |
| --- | --- |

14.2.

E melléklet bármely felülvizsgálatát az ICAO együttműködési megállapodás 7. cikke értelmében létrehozott EU–ICAO Vegyes Bizottság végzi el.

15.   Hatálybalépés, módosítások és megszűnés

| 15.1. | Ez a melléklet az EU–ICAO Vegyes Bizottság általi elfogadása napján lép hatályba, és a megszűnéséig hatályban marad. |
| --- | --- |

15.1.

Ez a melléklet az EU–ICAO Vegyes Bizottság általi elfogadása napján lép hatályba, és a megszűnéséig hatályban marad.

| 15.2. | Az e melléklet alapján elfogadott munkarend az EU–ICAO Vegyes Bizottság általi elfogadás napján lép hatályba. |
| --- | --- |

15.2.

Az e melléklet alapján elfogadott munkarend az EU–ICAO Vegyes Bizottság általi elfogadás napján lép hatályba.

| 15.3. | Az e melléklet értelmében elfogadott munkarend módosításairól vagy megszüntetéséről az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül állapodnak meg. |
| --- | --- |

15.3.

Az e melléklet értelmében elfogadott munkarend módosításairól vagy megszüntetéséről az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül állapodnak meg.

| 15.4. | Ezt a mellékletet bármelyik fél bármikor megszüntetheti. A megszüntetésre sor kerülhet a másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött felmondás útján, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondást. |
| --- | --- |

15.4.

Ezt a mellékletet bármelyik fél bármikor megszüntetheti. A megszüntetésre sor kerülhet a másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött felmondás útján, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondást.

| 15.5. | E pont bármely más rendelkezése ellenére az ICAO együttműködési megállapodás megszűnése esetén ez a melléklet és az ennek alapján elfogadott bármely munkarend ezzel egyidejűleg megszűnik.” |
| --- | --- |

15.5.

E pont bármely más rendelkezése ellenére az ICAO együttműködési megállapodás megszűnése esetén ez a melléklet és az ennek alapján elfogadott bármely munkarend ezzel egyidejűleg megszűnik.”

---

RENDELETEK

| 9.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/14

---

A TANÁCS 905/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 1.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (a továbbiakban: PET) behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (3) további ötéves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (4) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A rögzített vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradvány vámtétel tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi vámok). |
| --- | --- |

(1)

A 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (a továbbiakban: PET) behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (3) további ötéves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (4) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A rögzített vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradvány vámtétel tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi vámok).

| (2) | A 2603/2000/EK rendelettel (5) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (6) további ötéves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges kiegyenlítő vámot. A legutóbbi felülvizsgálatot követően az 1286/2008/EK rendelet módosította a kiegyenlítő intézkedéseket. Ezek az intézkedések mértékvámot jelentenek. A rögzített vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: jelenlegi kiegyenlítő intézkedések). |
| --- | --- |

(2)

A 2603/2000/EK rendelettel (5) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (6) további ötéves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges kiegyenlítő vámot. A legutóbbi felülvizsgálatot követően az 1286/2008/EK rendelet módosította a kiegyenlítő intézkedéseket. Ezek az intézkedések mértékvámot jelentenek. A rögzített vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: jelenlegi kiegyenlítő intézkedések).

| (3) | A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (7) elfogadta több exportáló gyártó minimum importárának meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatait (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (7) elfogadta több exportáló gyártó minimum importárának meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatait (a továbbiakban: kötelezettségvállalás).

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (4) | Az egyik indiai exportáló gyártó, a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A kérelem a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes maradványvámok és kiegyenlítő vámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik. |
| --- | --- |

(4)

Az egyik indiai exportáló gyártó, a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A kérelem a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes maradványvámok és kiegyenlítő vámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik.

| (5) | A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a vám jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy jelentős változások történtek a vállalat termelési költségeiben, és e változások lényegesen alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezettek a jelenlegi vámok elrendelése óta. A belföldi árainak és az Unióba irányuló export során alkalmazott árainak a kérelmező általi összehasonlítása alapján a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint a jelenlegi vámok szintje. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a vám jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy jelentős változások történtek a vállalat termelési költségeiben, és e változások lényegesen alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezettek a jelenlegi vámok elrendelése óta. A belföldi árainak és az Unióba irányuló export során alkalmazott árainak a kérelmező általi összehasonlítása alapján a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint a jelenlegi vámok szintje.

1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (6) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz a részleges időközi felülvizsgálat megindításához (a továbbiakban: ezenfelülvizsgálat), a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. június 10-én megjelent értesítéssel (8) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a kérelmezőt érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(6)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz a részleges időközi felülvizsgálat megindításához (a továbbiakban: ezenfelülvizsgálat), a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. június 10-én megjelent értesítéssel (8) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a kérelmezőt érintő dömping vizsgálatára korlátozódik.

1.4.   Érintett termék és hasonló termék

| (7) | A felülvizsgálat tárgyát képző termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező polietilén-tereftalát (PET) (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgálat tárgyát képző termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező polietilén-tereftalát (PET) (a továbbiakban: érintett termék).

| (8) | A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel ezen felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termékkel kapcsolatban a Bizottság nem vont le következtetéseket. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel ezen felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termékkel kapcsolatban a Bizottság nem vont le következtetéseket.

1.5.   Az érintett felek

| (9) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (10) | A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy konkrét okai vannak rá. |
| --- | --- |

(10)

A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy konkrét okai vannak rá.

| (11) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ.

| (12) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén Mumbaiban, Indiában. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén Mumbaiban, Indiában.

1.6.   A felülvizsgálati időszak

| (13) | A dömping vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(13)

A dömping vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   A felülvizsgálati időszakban érvényesülő körülmények állítólagos megváltozásának tartós jellege

| (14) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, valamint hogy ez a változás tartós jellegű-e. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, valamint hogy ez a változás tartós jellegű-e.

| (15) | A kérelmező azt állította, hogy a normál értéknek és az exportáraknak a dömpingkülönbözetet megállapító eredeti vizsgálat óta bekövetkezett változása a termelési költségek jelentős változásának tulajdonítható. A kérelmező termelési költségeinek változása állítólag a gyártási folyamatban felhasznált fő nyersanyag behozatalára Indiában alkalmazandó vámok csökkenésével áll összefüggésben. Ezenkívül a kérelmező azt is állította, hogy a vámok csökkenése az exportösztönzés csökkenéséhez vezetett, amely állítólag a rendes érték meghatározására használt belföldi értékesítési árak változását eredményezte. |
| --- | --- |

(15)

A kérelmező azt állította, hogy a normál értéknek és az exportáraknak a dömpingkülönbözetet megállapító eredeti vizsgálat óta bekövetkezett változása a termelési költségek jelentős változásának tulajdonítható. A kérelmező termelési költségeinek változása állítólag a gyártási folyamatban felhasznált fő nyersanyag behozatalára Indiában alkalmazandó vámok csökkenésével áll összefüggésben. Ezenkívül a kérelmező azt is állította, hogy a vámok csökkenése az exportösztönzés csökkenéséhez vezetett, amely állítólag a rendes érték meghatározására használt belföldi értékesítési árak változását eredményezte.

| (16) | Ugyanakkor a Bizottság úgy találta, hogy a vámokban és az exportösztönzésben bekövetkezett csökkenések ellenére a vállalatnak a rendes érték meghatározásához használt belföldi értékesítési árai a felülvizsgálati időszakban magasabbak voltak, mint az eredeti vizsgálatban a kérelmező dömpingkülönbözetének meghatározásához használt árak. A magasabb belföldi értékesítési árakat többek között az egyes nyersanyagok költségei és az egyéb ráfordítások növekedése eredményezték. |
| --- | --- |

(16)

Ugyanakkor a Bizottság úgy találta, hogy a vámokban és az exportösztönzésben bekövetkezett csökkenések ellenére a vállalatnak a rendes érték meghatározásához használt belföldi értékesítési árai a felülvizsgálati időszakban magasabbak voltak, mint az eredeti vizsgálatban a kérelmező dömpingkülönbözetének meghatározásához használt árak. A magasabb belföldi értékesítési árakat többek között az egyes nyersanyagok költségei és az egyéb ráfordítások növekedése eredményezték.

| (17) | Ami a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportárakat illeti, ezek meghatározására az alaprendelet 2. cikkének (8) és (9) bekezdése szerint került sor. Elemezni kellett azonban, hogy a felülvizsgálati időszak alatt befolyásolta-e a kérelmező exportárait olyan árra vonatkozó kötelezettségvállalás, amely alapján a terméket az Unióba egy minden hónapban meghatározott, a minimum importár feletti áron kellett értékesítenie. A Bizottság arra a következtetésre jutott – az alábbiakban kifejtett okok miatt –, hogy az Unióba irányuló exportot valóban befolyásolta az árra vonatkozó kötelezettségvállalás. E tekintetben, mivel a kérelmezőt kötötte a minimum importárra vonatkozó kötelezettségvállalás, a felülvizsgálati időszak során azokban a hónapokban, amikor a más exportpiacokra irányuló exportárai a minimum importár alatt voltak, nem exportált az Unióba. |
| --- | --- |

(17)

Ami a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportárakat illeti, ezek meghatározására az alaprendelet 2. cikkének (8) és (9) bekezdése szerint került sor. Elemezni kellett azonban, hogy a felülvizsgálati időszak alatt befolyásolta-e a kérelmező exportárait olyan árra vonatkozó kötelezettségvállalás, amely alapján a terméket az Unióba egy minden hónapban meghatározott, a minimum importár feletti áron kellett értékesítenie. A Bizottság arra a következtetésre jutott – az alábbiakban kifejtett okok miatt –, hogy az Unióba irányuló exportot valóban befolyásolta az árra vonatkozó kötelezettségvállalás. E tekintetben, mivel a kérelmezőt kötötte a minimum importárra vonatkozó kötelezettségvállalás, a felülvizsgálati időszak során azokban a hónapokban, amikor a más exportpiacokra irányuló exportárai a minimum importár alatt voltak, nem exportált az Unióba.

| (18) | Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban csak hat hónapig értékesítette a terméket az uniós piacon. Másrészt, ugyanebben az időszakban értékesített termékeket más exportpiacokon, ahol nem kellett árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak megfelelnie. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a harmadik országokba irányuló exportárak azokban a hónapokban, amelyek során a kérelmező az Unióba nem exportált, jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a minimum importár. Ezért a fentiek alapján feltételezhető, hogy az egyetlen ok, amiért a kérelmező a fennmaradó hónapokban nem értékesített termékeket az uniós piacon, az volt, hogy meg kellett felelnie a kötelezettségvállalásnak, és nem értékesíthetett a meghatározott minimum importár alatt. |
| --- | --- |

(18)

Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban csak hat hónapig értékesítette a terméket az uniós piacon. Másrészt, ugyanebben az időszakban értékesített termékeket más exportpiacokon, ahol nem kellett árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak megfelelnie. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a harmadik országokba irányuló exportárak azokban a hónapokban, amelyek során a kérelmező az Unióba nem exportált, jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a minimum importár. Ezért a fentiek alapján feltételezhető, hogy az egyetlen ok, amiért a kérelmező a fennmaradó hónapokban nem értékesített termékeket az uniós piacon, az volt, hogy meg kellett felelnie a kötelezettségvállalásnak, és nem értékesíthetett a meghatározott minimum importár alatt.

| (19) | A kérelmező vitatta azt a megállapítást, hogy a meglévő kötelezettségvállalás volt az oka annak, hogy nem értékesített termékeket az uniós piacra. A kérelmező azzal érvelt, hogy a felülvizsgálati időszak során a más nagy exportpiacokra történő értékesítés vonatkozásában is voltak olyan hónapok, amelyek során nem értékesített, így az aszimmetrikus értékesítés nem csak az uniós piacra korlátozódott. Azt is állította, hogy az érintett termék uniós importárának az összes többi exportáló ország importáraival történő havi összehasonlítása és/vagy az Indiából származó érintett termék importárának és a vállalat havi minimum importárának összehasonlítása azt mutatja, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak minden hónapjában képes lett volna a termékeit az Unió felé értékesíteni anélkül, hogy megsértette volna kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(19)

A kérelmező vitatta azt a megállapítást, hogy a meglévő kötelezettségvállalás volt az oka annak, hogy nem értékesített termékeket az uniós piacra. A kérelmező azzal érvelt, hogy a felülvizsgálati időszak során a más nagy exportpiacokra történő értékesítés vonatkozásában is voltak olyan hónapok, amelyek során nem értékesített, így az aszimmetrikus értékesítés nem csak az uniós piacra korlátozódott. Azt is állította, hogy az érintett termék uniós importárának az összes többi exportáló ország importáraival történő havi összehasonlítása és/vagy az Indiából származó érintett termék importárának és a vállalat havi minimum importárának összehasonlítása azt mutatja, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak minden hónapjában képes lett volna a termékeit az Unió felé értékesíteni anélkül, hogy megsértette volna kötelezettségvállalását.

| (20) | A kérelmező érvelését nem lehet elfogadni, egyrészt mivel a vállalat tevékenységét egyes, általa kiválasztott piacokra összpontosította, amelyeken ezek piaci sajátosságai érvényesültek, és ezeket megvizsgálva nem kapunk visszajelzést arról, hogy miért nem értékesített az Unió felé. Másrészt a kérelmező az összehasonlításokat átfogó statisztikai adatok alapján végezte, míg ezen felülvizsgálat eredményei relevánsabb, vállalatspecifikus adatokon alapulnak, amelyekből megbízható következtetéseket levonni. A kérelmező érvei továbbá nem állják meg a helyüket teljesen, például mivel egyes hónapokban az Unióba irányuló import átlagos árai valóban magasabbak, más időszakokban viszont alacsonyabbak voltak, ezért általános következtetéseket nem lehet levonni. Mindazonáltal kétségtelen, hogy a kérelmező csak azokban a hónapokban értékesített az Unió felé, amikor az importárak általában azonos vagy magasabb szinten voltak, mint a minimum importár. |
| --- | --- |

(20)

A kérelmező érvelését nem lehet elfogadni, egyrészt mivel a vállalat tevékenységét egyes, általa kiválasztott piacokra összpontosította, amelyeken ezek piaci sajátosságai érvényesültek, és ezeket megvizsgálva nem kapunk visszajelzést arról, hogy miért nem értékesített az Unió felé. Másrészt a kérelmező az összehasonlításokat átfogó statisztikai adatok alapján végezte, míg ezen felülvizsgálat eredményei relevánsabb, vállalatspecifikus adatokon alapulnak, amelyekből megbízható következtetéseket levonni. A kérelmező érvei továbbá nem állják meg a helyüket teljesen, például mivel egyes hónapokban az Unióba irányuló import átlagos árai valóban magasabbak, más időszakokban viszont alacsonyabbak voltak, ezért általános következtetéseket nem lehet levonni. Mindazonáltal kétségtelen, hogy a kérelmező csak azokban a hónapokban értékesített az Unió felé, amikor az importárak általában azonos vagy magasabb szinten voltak, mint a minimum importár.

| (21) | El kell utasítani a kérelmező azon érvelését, miszerint ha akarta volna, képes lett volna az uniós piacon is értékesíteni termékeit abban a hat hónapban, amikor más exportpiacokra a minimum importár alatt értékesített, mivel az spekulatív és megalapozatlan. A kérelmező nem terjesztett elő semmilyen más érvet arra vonatkozóan, hogy miért nem értékesítette termékeit az Unió felé a szóban forgó hat hónap során, amikor ugyanabban az időszakban ugyanazon terméket más exportpiacokon a minimum importárnál alacsonyabb áron értékesítette. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező azért nem exportálta termékeit az Unióba ezen időszakban, mert meg kellett felelnie az árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak. Következésképpen: az uniós piacon a felülvizsgálati időszak alatti exportárak nem tekinthetők megbízhatónak. |
| --- | --- |

(21)

El kell utasítani a kérelmező azon érvelését, miszerint ha akarta volna, képes lett volna az uniós piacon is értékesíteni termékeit abban a hat hónapban, amikor más exportpiacokra a minimum importár alatt értékesített, mivel az spekulatív és megalapozatlan. A kérelmező nem terjesztett elő semmilyen más érvet arra vonatkozóan, hogy miért nem értékesítette termékeit az Unió felé a szóban forgó hat hónap során, amikor ugyanabban az időszakban ugyanazon terméket más exportpiacokon a minimum importárnál alacsonyabb áron értékesítette. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező azért nem exportálta termékeit az Unióba ezen időszakban, mert meg kellett felelnie az árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak. Következésképpen: az uniós piacon a felülvizsgálati időszak alatti exportárak nem tekinthetők megbízhatónak.

| (22) | A Bizottság összehasonlítást végzett a kérelmező uniós piacra irányuló értékesítési árai és más olyan exportpiacokon elért árai között, amelyeken árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem állt fenn. Megállapítást nyert, hogy azokon a piacokon, ahol nem volt árra vonatkozó kötelezettségvállalás, az exportárak a teljes felülvizsgálati időszakban alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság összehasonlítást végzett a kérelmező uniós piacra irányuló értékesítési árai és más olyan exportpiacokon elért árai között, amelyeken árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem állt fenn. Megállapítást nyert, hogy azokon a piacokon, ahol nem volt árra vonatkozó kötelezettségvállalás, az exportárak a teljes felülvizsgálati időszakban alacsonyabbak voltak.

| (23) | A kérelmező megkérdőjelezte az uniós és más exportpiacok árainak összehasonlításából levont következtetéseket, azt állítva, hogy az országonkénti elemzés szerint számos más exportpiacon magasabbak voltak a felszámított árak, mint az Unió piacán. Ebben a tekintetben azonban az átlagárak összehasonlítása célravezetőbb, mint az országonkénti különbségek, amelyeket az egyes piacok mérete, valamint versenyképességi tényezői befolyásolnak. |
| --- | --- |

(23)

A kérelmező megkérdőjelezte az uniós és más exportpiacok árainak összehasonlításából levont következtetéseket, azt állítva, hogy az országonkénti elemzés szerint számos más exportpiacon magasabbak voltak a felszámított árak, mint az Unió piacán. Ebben a tekintetben azonban az átlagárak összehasonlítása célravezetőbb, mint az országonkénti különbségek, amelyeket az egyes piacok mérete, valamint versenyképességi tényezői befolyásolnak.

| (24) | Következésképpen: a harmadik piacokon alkalmazott exportárak jobban tükrözik a vállalat szokásos árképzési magatartását. Az Unióba és a világ többi részére irányuló exportárak különbségei azt jelzik, hogy komoly gazdasági érvek vannak, amelyek a kérelmezőt arra indíthatnák, hogy az Unió felé is alacsonyabb árakat alkalmazzon, ha az árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem állna fenn. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportárak alapján újonnan kiszámolt bármely dömpingkülönbözet olyan árak alapján kerülne meghatározásra, amelyek nem változtak jelentősen, illetve tartósan. Ugyanez a következtetés vonatkozik a kérelmező az (5) preambulumbekezdésben említett állítására, miszerint a belföldi árainak és az Unióba irányuló export során alkalmazott árainak az összehasonlítása alapján a dömpingkülönbözet alacsonyabb, mint a jelenlegi vámok szintje. |
| --- | --- |

(24)

Következésképpen: a harmadik piacokon alkalmazott exportárak jobban tükrözik a vállalat szokásos árképzési magatartását. Az Unióba és a világ többi részére irányuló exportárak különbségei azt jelzik, hogy komoly gazdasági érvek vannak, amelyek a kérelmezőt arra indíthatnák, hogy az Unió felé is alacsonyabb árakat alkalmazzon, ha az árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem állna fenn. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportárak alapján újonnan kiszámolt bármely dömpingkülönbözet olyan árak alapján kerülne meghatározásra, amelyek nem változtak jelentősen, illetve tartósan. Ugyanez a következtetés vonatkozik a kérelmező az (5) preambulumbekezdésben említett állítására, miszerint a belföldi árainak és az Unióba irányuló export során alkalmazott árainak az összehasonlítása alapján a dömpingkülönbözet alacsonyabb, mint a jelenlegi vámok szintje.

| (25) | A fentiek fényében, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a dömpinggel kapcsolatos körülmények jelentős megváltozására vonatkozó feltétel nem teljesül. Ezért a dömping ellensúlyozására az intézkedések jelenlegi szinten történő fenntartása szükséges. |
| --- | --- |

(25)

A fentiek fényében, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a dömpinggel kapcsolatos körülmények jelentős megváltozására vonatkozó feltétel nem teljesül. Ezért a dömping ellensúlyozására az intézkedések jelenlegi szinten történő fenntartása szükséges.

| (26) | A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező hangsúlyozta, hogy az uniós piacon felszámított árai teljesen megbízhatóak. Mivel ezek az exportárak az eredeti vizsgálati időszak és a felülvizsgálati időszak között jelentősen nőttek, úgy tekinthető, hogy ebben az időszakban a vállalat exporteljárásai is jelentősen és tartósan megváltoztak. Tehát a vállalat dömpingkülönbözete az állítás szerint szintén jelentősen és tartósan csökkent. |
| --- | --- |

(26)

A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező hangsúlyozta, hogy az uniós piacon felszámított árai teljesen megbízhatóak. Mivel ezek az exportárak az eredeti vizsgálati időszak és a felülvizsgálati időszak között jelentősen nőttek, úgy tekinthető, hogy ebben az időszakban a vállalat exporteljárásai is jelentősen és tartósan megváltoztak. Tehát a vállalat dömpingkülönbözete az állítás szerint szintén jelentősen és tartósan csökkent.

| (27) | A kérelmező azt állította továbbá, hogy a körülményekben bekövetkezett tartós változás nem feltétlenül a felülvizsgálat megindítása után végzendő értékelés meghatározó eleme, lényegesebb, hogy továbbra is szükséges-e a vám kivetése a dömping ellensúlyozására. Az alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt alapelvre és a WTO dömpingellenes megállapodásának 11.1. cikkére hivatkozott, miszerint a dömpingellenes intézkedéseknek csak addig és olyan mértékben kell hatályban maradniuk, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy a fennálló intézkedések fenntartása szükségességének vizsgálatához jövőre mutató értékelést kellene végezni, amely legalábbis megkövetelné a dömping korábban megállapított szinten történő megismétlődésének valószínűségét vagy feltételezhetőségét. |
| --- | --- |

(27)

A kérelmező azt állította továbbá, hogy a körülményekben bekövetkezett tartós változás nem feltétlenül a felülvizsgálat megindítása után végzendő értékelés meghatározó eleme, lényegesebb, hogy továbbra is szükséges-e a vám kivetése a dömping ellensúlyozására. Az alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt alapelvre és a WTO dömpingellenes megállapodásának 11.1. cikkére hivatkozott, miszerint a dömpingellenes intézkedéseknek csak addig és olyan mértékben kell hatályban maradniuk, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy a fennálló intézkedések fenntartása szükségességének vizsgálatához jövőre mutató értékelést kellene végezni, amely legalábbis megkövetelné a dömping korábban megállapított szinten történő megismétlődésének valószínűségét vagy feltételezhetőségét.

| (28) | Az alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében „a dömpingellenes intézkedések csak addig és olyan mértékben maradnak hatályban, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges”. Ez az alapelv az időközi felülvizsgálatok kezelésére is kiterjed, mint például a jelen eset, amelyre az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése előírja többek között, hogy „[...] Időközi felülvizsgálatot kell indítani, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy a dömping megakadályozásához már nincs szükség az intézkedés további fenntartására, és/vagy arra, hogy az intézkedés megszüntetése vagy módosítása esetén a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűtlen lenne, [...].” A fent említett rendelkezés meghatározza a viszonyítási alapot, amelynek teljesülnie kell, amennyiben az egyik érdekelt fél úgy véli, hogy az intézkedések szintje túl alacsony vagy túl magas, és ezért az intézkedések felülvizsgálatát kéri. Amint e felülvizsgálat megindul, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése kifejezetten előírja, hogy „az e bekezdés szerinti vizsgálatok során a Bizottság mérlegelheti, többek között, hogy a dömpinggel és [...] kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, [...]. Ebből a szempontból a végső határozat meghozatalakor az összes tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot figyelembe kell venni.” Ezért a 11. cikk (3) bekezdése az időközi felülvizsgálatok esetében egy további értékelési kritériumról rendelkezik (a körülmények jelentős megváltozása), amelyet a vizsgálat során a megindításra vonatkozó követelmény (azaz az intézkedések jelenlegi szinten történő fenntartása szükségességének értékelése) mellett meg kell vizsgálni, mint ahogy azt a kérelmező állította. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében „a dömpingellenes intézkedések csak addig és olyan mértékben maradnak hatályban, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges”. Ez az alapelv az időközi felülvizsgálatok kezelésére is kiterjed, mint például a jelen eset, amelyre az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése előírja többek között, hogy „[...] Időközi felülvizsgálatot kell indítani, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy a dömping megakadályozásához már nincs szükség az intézkedés további fenntartására, és/vagy arra, hogy az intézkedés megszüntetése vagy módosítása esetén a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűtlen lenne, [...].” A fent említett rendelkezés meghatározza a viszonyítási alapot, amelynek teljesülnie kell, amennyiben az egyik érdekelt fél úgy véli, hogy az intézkedések szintje túl alacsony vagy túl magas, és ezért az intézkedések felülvizsgálatát kéri. Amint e felülvizsgálat megindul, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése kifejezetten előírja, hogy „az e bekezdés szerinti vizsgálatok során a Bizottság mérlegelheti, többek között, hogy a dömpinggel és [...] kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, [...]. Ebből a szempontból a végső határozat meghozatalakor az összes tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot figyelembe kell venni.” Ezért a 11. cikk (3) bekezdése az időközi felülvizsgálatok esetében egy további értékelési kritériumról rendelkezik (a körülmények jelentős megváltozása), amelyet a vizsgálat során a megindításra vonatkozó követelmény (azaz az intézkedések jelenlegi szinten történő fenntartása szükségességének értékelése) mellett meg kell vizsgálni, mint ahogy azt a kérelmező állította.

| (29) | Azt is meg kell jegyezni, hogy az időközi felülvizsgálatok esetében szokásos gyakorlat azt megvizsgálni, hogy a vizsgálat során megváltozottnak talált körülmények tartós jellegűek-e. Az Európai Unió Törvényszékének ítélkezési gyakorlata (9) megerősíti, „hogy az intézmények széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, beleértve azt a lehetőséget is, hogy a fennálló intézkedések fenntartása szükségességének vizsgálata keretében elvégezzék az érintett exportőrök árpolitikájának jövőre mutató értékelését.” A rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatja, hogy a kérelmező exportárai az uniós piacon nem tükrözik a kérelmező tényleges árpolitikáját, ezért, mint azt a (21) preambulumbekezdés is megállapítja, a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon alkalmazott exportárak nem megbízhatóak, és így bármely, ezen árak alapján újonnan kiszámított dömpingkülönbözet, mint azt a (24) preambulumbekezdés is kifejti, olyan árak alapján kerülne meghatározásra, amelyek nem változtak jelentősen és tartós módon. |
| --- | --- |

(29)

Azt is meg kell jegyezni, hogy az időközi felülvizsgálatok esetében szokásos gyakorlat azt megvizsgálni, hogy a vizsgálat során megváltozottnak talált körülmények tartós jellegűek-e. Az Európai Unió Törvényszékének ítélkezési gyakorlata (9) megerősíti, „hogy az intézmények széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, beleértve azt a lehetőséget is, hogy a fennálló intézkedések fenntartása szükségességének vizsgálata keretében elvégezzék az érintett exportőrök árpolitikájának jövőre mutató értékelését.” A rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatja, hogy a kérelmező exportárai az uniós piacon nem tükrözik a kérelmező tényleges árpolitikáját, ezért, mint azt a (21) preambulumbekezdés is megállapítja, a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon alkalmazott exportárak nem megbízhatóak, és így bármely, ezen árak alapján újonnan kiszámított dömpingkülönbözet, mint azt a (24) preambulumbekezdés is kifejti, olyan árak alapján kerülne meghatározásra, amelyek nem változtak jelentősen és tartós módon.

| (30) | Azon következtetés ellenére, hogy az Unióba irányuló exportárak nem változtak jelentősen és tartósan, a kérelmező érvei és az, hogy az intézkedések jelenlegi szinten továbbra is szükségesek-e a dömping ellensúlyozására, megfontolásra kerültek. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy - mivel a dömpingkülönbözet jelentősen elmarad az eredeti vizsgálat során talált dömpingkülönbözettől, és a más piacokon folyatott exporteljárásai is megerősítik, hogy a dömpingkülönbözet változása a jövőben elfogadhatóan elvárható tendenciát tükrözi - a jelenlegi intézkedések szintje nyilvánvalóan túlzott. Nyilvánvaló vált azonban, hogy ezeket az állításokat tények nem támasztják alá. Először is a kérelmező más piacokon folytatott exporteljárásaival kapcsolatban megállapítást nyert, hogy ellentétben a kérelmező állításával, az árak ezeken a piacokon átlagosan közel 10 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós piacon. A harmadik országbeli exportpiacok számos ország különböző méretű piacai, amelyek közül néhány nem valószínű, hogy rendelkezik hazai PET-gyártással. Ezeket a piacok ezért a saját egyedi jellemzőik határozzák meg a verseny tekintetében, és emiatt az árak és a trendek eltérnek az uniós piacon érvényesülőktől. Másodszor, a fenti megállapítások fényében, még abban az esetben is, ha megállapítást is nyert volna, hogy a jelenlegi intézkedések szintjét meg kell változtatni, mert a dömping ellensúlyozásához már nem szükséges, az uniós piacon a rendes körülményekből eredő, és azokat tükröző megbízható exportárak hiányában nem lehet elfogadható pontossággal meghatározni, hogy mi lenne a megfelelő szint. |
| --- | --- |

(30)

Azon következtetés ellenére, hogy az Unióba irányuló exportárak nem változtak jelentősen és tartósan, a kérelmező érvei és az, hogy az intézkedések jelenlegi szinten továbbra is szükségesek-e a dömping ellensúlyozására, megfontolásra kerültek. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy - mivel a dömpingkülönbözet jelentősen elmarad az eredeti vizsgálat során talált dömpingkülönbözettől, és a más piacokon folyatott exporteljárásai is megerősítik, hogy a dömpingkülönbözet változása a jövőben elfogadhatóan elvárható tendenciát tükrözi - a jelenlegi intézkedések szintje nyilvánvalóan túlzott. Nyilvánvaló vált azonban, hogy ezeket az állításokat tények nem támasztják alá. Először is a kérelmező más piacokon folytatott exporteljárásaival kapcsolatban megállapítást nyert, hogy ellentétben a kérelmező állításával, az árak ezeken a piacokon átlagosan közel 10 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós piacon. A harmadik országbeli exportpiacok számos ország különböző méretű piacai, amelyek közül néhány nem valószínű, hogy rendelkezik hazai PET-gyártással. Ezeket a piacok ezért a saját egyedi jellemzőik határozzák meg a verseny tekintetében, és emiatt az árak és a trendek eltérnek az uniós piacon érvényesülőktől. Másodszor, a fenti megállapítások fényében, még abban az esetben is, ha megállapítást is nyert volna, hogy a jelenlegi intézkedések szintjét meg kell változtatni, mert a dömping ellensúlyozásához már nem szükséges, az uniós piacon a rendes körülményekből eredő, és azokat tükröző megbízható exportárak hiányában nem lehet elfogadható pontossággal meghatározni, hogy mi lenne a megfelelő szint.

| (31) | Végezetül, a kérelmező úgy vélte, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének és különösen annak k) pontja szerint megtehető, mivel „Kiigazítást lehet végezni [...] egyéb tényezőkben mutatkozó különbségek esetében is, ha bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az e bekezdés alapján előírt ár-összehasonlíthatóságot”. |
| --- | --- |

(31)

Végezetül, a kérelmező úgy vélte, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének és különösen annak k) pontja szerint megtehető, mivel „Kiigazítást lehet végezni [...] egyéb tényezőkben mutatkozó különbségek esetében is, ha bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az e bekezdés alapján előírt ár-összehasonlíthatóságot”.

| (32) | Tekintettel a fenti következtetésre, miszerint az exportárak nem változtak jelentős és tartós módon, nem lehet dömpingkülönbözetet megállapítani. Ennélfogva a kiigazításra irányuló kérelem nem releváns, így elutasításra kerül. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel a fenti következtetésre, miszerint az exportárak nem változtak jelentős és tartós módon, nem lehet dömpingkülönbözetet megállapítani. Ennélfogva a kiigazításra irányuló kérelem nem releváns, így elutasításra kerül.

3.   A VIZSGÁLAT LEZÁRÁSA

| (33) | Tekintettel arra a megállapításra, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények nem változtak jelentősen és tartósan, ezen felülvizsgálatot a kérelmezőre vonatkozó vám szintjének módosítása nélkül meg kell szüntetni. Ennek következtében az 1286/2008/EK rendelet által előírt, a kérelmező által gyártott PET behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket változatlanul kell hagyni. |
| --- | --- |

(33)

Tekintettel arra a megállapításra, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények nem változtak jelentősen és tartósan, ezen felülvizsgálatot a kérelmezőre vonatkozó vám szintjének módosítása nélkül meg kell szüntetni. Ennek következtében az 1286/2008/EK rendelet által előírt, a kérelmező által gyártott PET behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket változatlanul kell hagyni.

4.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (34) | A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy ezen felülvizsgálatot szüntessék meg. Nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy ezen felülvizsgálatot szüntessék meg. Nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken.

5.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (35) | A felülvizsgálatot ezért a 192/2007/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(35)

A felülvizsgálatot ezért a 192/2007/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o.

2

(3)  HL L 59., 2007.2.27., 1. o.

3

(4)  HL L 340., 2008.12.19., 1. o.

4

(5)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o.

5

(6)  HL L 59., 2007.2.27., 34. o.

6

(7)  HL L 301., 2000.11.30., 88. o.

7

(8)  HL C 151., 2010.6.10., 15. o.

8

(9)  MTZ Polyfilms kontra az Európai Unió Tanácsa, T-143/06 sz. ügy, EBHT [2009] II-4133, 48. pont.

9

MTZ Polyfilms

az Európai Unió Tanácsa

---

| 9.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/19

---

A TANÁCS 906/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 2.)

az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. és 24. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések

| (1) | A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: eredeti szubvencióellenes vizsgálat). A Tanács 193/2007/EK rendeletével (3) hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a PET behozatalára további ötéves időtartamra. A kiegyenlítő intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (4) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A vám tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: jelenlegi kiegyenlítő intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: eredeti szubvencióellenes vizsgálat). A Tanács 193/2007/EK rendeletével (3) hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a PET behozatalára további ötéves időtartamra. A kiegyenlítő intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (4) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A vám tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: jelenlegi kiegyenlítő intézkedések).

1.2.   Meglévő dömpingellenes intézkedések

| (2) | A Tanács 2604/2000/EK rendeletével (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára (a továbbiakban: eredeti dömpingellenes vizsgálat). A Tanács 192/2007/EK rendeletével (6) hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki a PET behozatalára további ötéves időtartamra. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet a legutóbbi felülvizsgálatot követően módosította. A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vám tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi dömpingellenes intézkedések). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2604/2000/EK rendeletével (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára (a továbbiakban: eredeti dömpingellenes vizsgálat). A Tanács 192/2007/EK rendeletével (6) hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki a PET behozatalára további ötéves időtartamra. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet a legutóbbi felülvizsgálatot követően módosította. A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vám tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi dömpingellenes intézkedések).

| (3) | A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (7) elfogadott több exportáló gyártó minimum importár (a továbbiakban: MIÁ) meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlást (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (7) elfogadott több exportáló gyártó minimum importár (a továbbiakban: MIÁ) meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlást (a továbbiakban: kötelezettségvállalás).

1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (4) | A PET egyik indiai exportáló gyártója, a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik. |
| --- | --- |

(4)

A PET egyik indiai exportáló gyártója, a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik.

| (5) | A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. Az, hogy a támogatás mértéke összességében csökkent, főként a Duty Entitlement Passbook szabályozás (DEPBS, vámhitel-szabályozás) által nyújtott kedvezmények jelentős csökkenésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. Az, hogy a támogatás mértéke összességében csökkent, főként a Duty Entitlement Passbook szabályozás (DEPBS, vámhitel-szabályozás) által nyújtott kedvezmények jelentős csökkenésének tulajdonítható.

| (6) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. június 10-én közzétett, felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés (8) útján bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: jelenlegi felülvizsgálat) megindítását. Hatályát tekintve a felülvizsgálat a kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(6)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. június 10-én közzétett, felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés (8) útján bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: jelenlegi felülvizsgálat) megindítását. Hatályát tekintve a felülvizsgálat a kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott.

1.4.   A vizsgálatban érintett felek

| (7) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (8) | Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

| (9) | A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és India kormányának, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és India kormányának, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat.

| (10) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező telephelyein Mumbaiban, Indiában, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Mumbaiban (a Külkereskedelmi Főigazgatóság regionális hivatalában). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező telephelyein Mumbaiban, Indiában, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Mumbaiban (a Külkereskedelmi Főigazgatóság regionális hivatalában).

1.5.   A felülvizsgálati időszak

| (11) | A támogatás vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(11)

A támogatás vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

1.6.   Párhuzamos dömpingellenes vizsgálat

| (12) | A Bizottság 2010. június 10-én bejelentette (9), hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (10) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság 2010. június 10-én bejelentette (9), hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (10) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

| (13) | A párhuzamos dömpingellenes vizsgálat megállapította, hogy a dömping tekintetében a körülmények nem változtak jelentősen és tartósan, ezért a vizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések megváltoztatása nélkül megszüntették. |
| --- | --- |

(13)

A párhuzamos dömpingellenes vizsgálat megállapította, hogy a dömping tekintetében a körülmények nem változtak jelentősen és tartósan, ezért a vizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések megváltoztatása nélkül megszüntették.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (14) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(14)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban: érintett termék).

2.2.   Hasonló termék

| (15) | A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel ez a felülvizsgálat a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, az uniós gazdasági ágazat által gyártott, a uniós piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel ez a felülvizsgálat a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, az uniós gazdasági ágazat által gyártott, a uniós piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.

3.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

3.1.   Támogatás

| (16) | Az indiai kormány és a kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor: | Nemzeti rendszerek:







  a) | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS); |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Az indiai kormány és a kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:

Nemzeti rendszerek:

a)

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

| b) | vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS); |
| --- | --- |

b)

vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

| d) | piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS) |
| --- | --- |

d)

piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS)

| e) | termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme; FPS); |
| --- | --- |

e)

termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme; FPS);

| f) | jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES). |
| --- | --- |

f)

jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES).

| | Regionális rendszerek:







  g) | Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS) |
| --- | --- | --- |

Regionális rendszerek:

g)

Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS)

| (17) | A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, továbbiakban FTP) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszakot tekintve két FTP-dokumentum bír relevanciával, nevezetesen az FTP 04-09 és az FTP 09-14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04-09 és az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(17)

A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, továbbiakban FTP) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszakot tekintve két FTP-dokumentum bír relevanciával, nevezetesen az FTP 04-09 és az FTP 09-14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04-09 és az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.

| (18) | Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít. |
| --- | --- |

(18)

Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít.

| (19) | A g) pont szerinti rendszert Gudzsarát állam kormánya kezeli, és a gudzsaráti iparösztönző politikán alapul. |
| --- | --- |

(19)

A g) pont szerinti rendszert Gudzsarát állam kormánya kezeli, és a gudzsaráti iparösztönző politikán alapul.

3.1.1.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme; AAS)

a)   Jogalap

| (20) | A rendszer részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.1.1-4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.1-4.30A. bekezdése tartalmazza. |
| --- | --- |

(20)

A rendszer részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.1.1-4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.1-4.30A. bekezdése tartalmazza.

b)   Támogathatóság

| (21) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (22) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a támogathatóság körét illetően is eltérőek. A támogató gyártókhoz „kapcsolódó” gyártó exportőrök és kereskedő exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök a köztes szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) vevőkategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül pedig a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre lehetnek jogosultak. |
| --- | --- |

(21)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (22) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a támogathatóság körét illetően is eltérőek. A támogató gyártókhoz „kapcsolódó” gyártó exportőrök és kereskedő exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök a köztes szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) vevőkategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül pedig a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre lehetnek jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (22) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
  i.   tényleges (fizikai) export: ez a fő alrendszer. Egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is;
  ii.   éves igény: az ilyen engedély nem egy adott exporttermékhez, hanem egy szélesebb termékcsoporthoz (például vegyi és kapcsolódó termékek) kapcsolódik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes alapanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;
  iii.   köztes szállítások: ez az alrendszer azokat az eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni;
  iv.   exportnak tekintett műveletek: ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. Az indiai kormány szerint a kváziexport azokra az ügyletekre vonatkozik, amelyekben a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; idetartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás;
  v.   előzetes kiadási megrendelés (ARO): az előzetes engedély jogosultjának, amennyiben közvetlen behozatal helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van arra, hogy azt az ARO-k ellenében szerezze be. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és az abban meghatározott áruk szállításakor azokat belföldi szállítóra ruházzák át. Az ARO-k átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybevételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig –vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;
  vi.   fedezett belföldi akkreditív: ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra terjed ki. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett, az előrejelzés szerinti exportra vonatkozó kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybevételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

(22)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

i.   tényleges (fizikai) export: ez a fő alrendszer. Egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is;

ii.   éves igény: az ilyen engedély nem egy adott exporttermékhez, hanem egy szélesebb termékcsoporthoz (például vegyi és kapcsolódó termékek) kapcsolódik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes alapanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;

iii.   köztes szállítások: ez az alrendszer azokat az eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni;

iv.   exportnak tekintett műveletek: ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. Az indiai kormány szerint a kváziexport azokra az ügyletekre vonatkozik, amelyekben a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; idetartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás;

v.   előzetes kiadási megrendelés (ARO): az előzetes engedély jogosultjának, amennyiben közvetlen behozatal helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van arra, hogy azt az ARO-k ellenében szerezze be. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és az abban meghatározott áruk szállításakor azokat belföldi szállítóra ruházzák át. Az ARO-k átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybevételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig –vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;

vi.   fedezett belföldi akkreditív: ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra terjed ki. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett, az előrejelzés szerinti exportra vonatkozó kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybevételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (23) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező csak egy, az érintett termékhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer alapján részesült engedményekben, ez pedig a iv. alrendszer volt (exportnak tekintett műveletek). Ezért az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét nem szükséges megállapítani. |
| --- | --- |

(23)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező csak egy, az érintett termékhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer alapján részesült engedményekben, ez pedig a iv. alrendszer volt (exportnak tekintett műveletek). Ezért az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét nem szükséges megállapítani.

| (24) | A felülvizsgálati időszakban az exportnak tekintett műveletek előzetes engedélyezési rendszerének igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiség, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselőknek dokumentálniuk kell az engedélyen. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms, SION) alapján. A legtöbb termék esetében – így az érintett termékre vonatkozóan is – léteznek ilyen normák, amelyeket az indiai kormány bocsát ki. |
| --- | --- |

(24)

A felülvizsgálati időszakban az exportnak tekintett műveletek előzetes engedélyezési rendszerének igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiség, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselőknek dokumentálniuk kell az engedélyen. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms, SION) alapján. A legtöbb termék esetében – így az érintett termékre vonatkozóan is – léteznek ilyen normák, amelyeket az indiai kormány bocsát ki.

| (25) | Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk tényleges fogyasztásáról nyilvántartást vezessenek minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. bekezdése, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. |
| --- | --- |

(25)

Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk tényleges fogyasztásáról nyilvántartást vezessenek minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. bekezdése, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

| (26) | Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként hat hónappal hosszabbítható meg). |
| --- | --- |

(26)

Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként hat hónappal hosszabbítható meg).

| (27) | Megállapítást nyert, hogy nem volt kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. A támogatható alapanyagok a beszállítói termékek előállításához felhasznált nyersanyagok is lehetnek. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező nem vezette minden engedély tekintetében a (25) preambulumbekezdésben említett, külső könyvelő által ellenőrizhető kötelező nyilvántartást. E követelmény megszegése ellenére a kérelmező részesült az előzetes engedélyezési rendszer kedvezményeiből, amelyek ráadásul – tekintve a túlbecsültnek ítélt szabványos nyersanyag-végtermék normákat – magasabbak voltak a jogszabályi rendelkezések által előírtnál. |
| --- | --- |

(27)

Megállapítást nyert, hogy nem volt kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. A támogatható alapanyagok a beszállítói termékek előállításához felhasznált nyersanyagok is lehetnek. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező nem vezette minden engedély tekintetében a (25) preambulumbekezdésben említett, külső könyvelő által ellenőrizhető kötelező nyilvántartást. E követelmény megszegése ellenére a kérelmező részesült az előzetes engedélyezési rendszer kedvezményeiből, amelyek ráadásul – tekintve a túlbecsültnek ítélt szabványos nyersanyag-végtermék normákat – magasabbak voltak a jogszabályi rendelkezések által előírtnál.

d)   Következtetés

| (28) | A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőr számára gazdasági előnyt biztosított. |
| --- | --- |

(28)

A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőr számára gazdasági előnyt biztosított.

| (29) | Ezen túlmenően az exportnak tekintett műveletekre vonatkozó előzetes engedélyezés jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(29)

Ezen túlmenően az exportnak tekintett műveletekre vonatkozó előzetes engedélyezés jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

| (30) | A jelenlegi felülvizsgálat tehát megerősítette, hogy az ebben az esetben tárgyalt fő alrendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vám-visszatérítés meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). A szabványos nyersanyag-végtermék normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel túl lazának bizonyultak, és megállapítást nyert, hogy az indiai kormány nem követeli vissza a többletkedvezményeket. Az indiai kormány nem végzett olyan ellenőrzést, amely megfelelően vezetett felhasználási nyilvántartás alapján történt volna. Az indiai kormány ráadásul a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában sem végzett további vizsgálatot, bár normális esetben hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában annak elvégzése kötelező volna (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Végül megerősítést nyert, hogy – noha a jogszabályok előírják – az okleveles könyvvizsgálók ellenőrzési folyamatba való bevonása gyakorlatilag nem biztosított. |
| --- | --- |

(30)

A jelenlegi felülvizsgálat tehát megerősítette, hogy az ebben az esetben tárgyalt fő alrendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vám-visszatérítés meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). A szabványos nyersanyag-végtermék normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel túl lazának bizonyultak, és megállapítást nyert, hogy az indiai kormány nem követeli vissza a többletkedvezményeket. Az indiai kormány nem végzett olyan ellenőrzést, amely megfelelően vezetett felhasználási nyilvántartás alapján történt volna. Az indiai kormány ráadásul a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában sem végzett további vizsgálatot, bár normális esetben hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában annak elvégzése kötelező volna (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Végül megerősítést nyert, hogy – noha a jogszabályok előírják – az okleveles könyvvizsgálók ellenőrzési folyamatba való bevonása gyakorlatilag nem biztosított.

| (31) | Az előzetes engedélyezési rendszer „exportnak tekintett műveletek” alrendszere ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(31)

Az előzetes engedélyezési rendszer „exportnak tekintett műveletek” alrendszere ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (32) | Engedélyezett vámkedvezményrendszer vagy helyettesítő vámkedvezményrendszer hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „többletként” jelentkező vámkedvezmények kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a befizetett összeget meghaladó vámvisszautalás egyenlíthető ki, feltéve, hogy az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. A jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. Így – amennyiben megállapítást nyer a megfelelő ellenőrző rendszer hiánya – a vámkedvezményrendszerekre vonatkozó fenti kivétel nem alkalmazható, ezért a rendes szabályt kell alkalmazni, miszerint a kiegyenlítő intézkedéseket a meg nem fizetett vámok összege (elengedett bevétel), nem pedig egy állítólagos többlet-vámvisszatérítés alapján kell megállapítani. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó többlet-visszatérítés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóság feladata. Ellenkezőleg, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint mindössze olyan bizonyítékot kell találnia, amellyel megfelelően cáfolni tudja valamely állítólagos ellenőrzési rendszer megfelelőségét. |
| --- | --- |

(32)

Engedélyezett vámkedvezményrendszer vagy helyettesítő vámkedvezményrendszer hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „többletként” jelentkező vámkedvezmények kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a befizetett összeget meghaladó vámvisszautalás egyenlíthető ki, feltéve, hogy az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. A jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. Így – amennyiben megállapítást nyer a megfelelő ellenőrző rendszer hiánya – a vámkedvezményrendszerekre vonatkozó fenti kivétel nem alkalmazható, ezért a rendes szabályt kell alkalmazni, miszerint a kiegyenlítő intézkedéseket a meg nem fizetett vámok összege (elengedett bevétel), nem pedig egy állítólagos többlet-vámvisszatérítés alapján kell megállapítani. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó többlet-visszatérítés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóság feladata. Ellenkezőleg, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint mindössze olyan bizonyítékot kell találnia, amellyel megfelelően cáfolni tudja valamely állítólagos ellenőrzési rendszer megfelelőségét.

| (33) | A kérelmezőnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során az importált anyagokra kivetett – és az exportnak tekintett műveletek alrendszere keretében elengedett – behozatali vámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(33)

A kérelmezőnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során az importált anyagokra kivetett – és az exportnak tekintett műveletek alrendszere keretében elengedett – behozatali vámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (34) | A felülvizsgálati időszak során a rendszer keretében megállapított támogatás mértéke a kérelmező esetében 0,52 %. |
| --- | --- |

(34)

A felülvizsgálati időszak során a rendszer keretében megállapított támogatás mértéke a kérelmező esetében 0,52 %.

3.1.2.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme; DEPBS)

a)   Jogalap

| (35) | A DEPBS részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(35)

A DEPBS részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4. fejezete tartalmazza.

b)   Támogathatóság

| (36) | A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(36)

A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (37) | A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-szinteket. A százalékos arányok meghatározása a nyersanyag-végtermék normák (lásd a (24) preambulumbekezdést), és a feltételezetten importált alapanyag-tartalom vámterhe alapján történik, tekintet nélkül arra, hogy az importvámfizetés a valóságban megtörtént-e vagy sem. A DEPBS-szint az érintett termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során 8 % volt, 58 Rs/kg értékhatárral. |
| --- | --- |

(37)

A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-szinteket. A százalékos arányok meghatározása a nyersanyag-végtermék normák (lásd a (24) preambulumbekezdést), és a feltételezetten importált alapanyag-tartalom vámterhe alapján történik, tekintet nélkül arra, hogy az importvámfizetés a valóságban megtörtént-e vagy sem. A DEPBS-szint az érintett termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során 8 % volt, 58 Rs/kg értékhatárral.

| (38) | A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru exportálása érdekében az indiai vámhatóság – a feladási eljárás során – kiállít egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum feltünteti többek között az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ekkor az exportőr már tudja, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította az exportfuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett. A kedvezmény kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény mértékének visszamenőleges módosítására. |
| --- | --- |

(38)

A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru exportálása érdekében az indiai vámhatóság – a feladási eljárás során – kiállít egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum feltünteti többek között az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ekkor az exportőr már tudja, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította az exportfuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett. A kedvezmény kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény mértékének visszamenőleges módosítására.

| (39) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli szabványok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(39)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli szabványok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.

| (40) | A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A kérelmek benyújtásának határideje az exportálást követő három hónap, azonban, amint azt a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetésével bármikor elbírálhatók. |
| --- | --- |

(40)

A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A kérelmek benyújtásának határideje az exportálást követő három hónap, azonban, amint azt a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetésével bármikor elbírálhatók.

| (41) | Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(41)

Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   Következtetések

| (42) | A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(42)

A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja likviditását.

| (43) | Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(43)

Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

| (44) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében – az együttműködő kérelmező állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(44)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében – az együttműködő kérelmező állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (45) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exporttranzakció megtörtént. Így az exporttranzakció pillanatában az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exporttranzakció megtörtént. Így az exporttranzakció pillanatában az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.

| (46) | Megállapítást nyert, hogy a DEPBS-ből származó előnyök az érintett termékre vonatkoztak. Ezért indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló, az érintett termék valamennyi exporttranzakciójára megkapott hitelek összegét. |
| --- | --- |

(46)

Megállapítást nyert, hogy a DEPBS-ből származó előnyök az érintett termékre vonatkoztak. Ezért indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló, az érintett termék valamennyi exporttranzakciójára megkapott hitelek összegét.

| (47) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre levonták a hitelekből a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre levonták a hitelekből a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat.

| (48) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (49) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 7,52 %. |
| --- | --- |

(49)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 7,52 %.

3.1.3.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme; EPCGS)

a)   Jogalap

| (50) | Az EPCGS részletes leírása az FTP 04-09 és az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 5. fejezetében található. |
| --- | --- |

(50)

Az EPCGS részletes leírása az FTP 04-09 és az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 5. fejezetében található.

b)   Támogathatóság

| (51) | A rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(51)

A rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (52) | Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb tízéves használt) beruházási javakat. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. Az EPCGS rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítéséhez az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt fel kell használni bizonyos mennyiségű exportáru előállítására. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb. |
| --- | --- |

(52)

Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb tízéves használt) beruházási javakat. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. Az EPCGS rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítéséhez az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt fel kell használni bizonyos mennyiségű exportáru előállítására. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

| (53) | Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója jogosult a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is. |
| --- | --- |

(53)

Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója jogosult a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is.

d)   Következtetések

| (54) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(54)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

| (55) | Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(55)

Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

| (56) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el. |
| --- | --- |

(56)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (57) | A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében a petrolkémiai ágazatban és más ágazatokban használt importált beruházási javak vonatkozásában – amelyek tekintetében a kérelmező ilyen juttatásban részesült – meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az időközben felhalmozódott előny teljes értékének kifejezése érdekében ehhez az összeghez kamatokat adtak hozzá. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat. |
| --- | --- |

(57)

A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében a petrolkémiai ágazatban és más ágazatokban használt importált beruházási javak vonatkozásában – amelyek tekintetében a kérelmező ilyen juttatásban részesült – meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az időközben felhalmozódott előny teljes értékének kifejezése érdekében ehhez az összeghez kamatokat adtak hozzá. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat.

| (58) | Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget vetítették ki a petrolkémiai ágazat és más, a felülvizsgálati időszakban ilyen gazdasági előnyben részesült ágazatok exportforgalmára – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye. |
| --- | --- |

(58)

Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget vetítették ki a petrolkémiai ágazat és más, a felülvizsgálati időszakban ilyen gazdasági előnyben részesült ágazatok exportforgalmára – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye.

| (59) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében 1,49 %. |
| --- | --- |

(59)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében 1,49 %.

3.1.4.   Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS)

a)   Jogalap

| (60) | Az FMS részletes leírása az FTP 04-09 3.9.1–3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09-14 3.14.1–3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04-09 3.20–3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09-14 3.8–3.8.2. bekezdésében található. |
| --- | --- |

(60)

Az FMS részletes leírása az FTP 04-09 3.9.1–3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09-14 3.14.1–3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04-09 3.20–3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09-14 3.8–3.8.2. bekezdésében található.

b)   Támogathatóság

| (61) | A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(61)

A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (62) | E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 37C. mellékletében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5–3 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékekét, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek/exportra specializálódott egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek. |
| --- | --- |

(62)

E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 37C. mellékletében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5–3 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékekét, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek/exportra specializálódott egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.

| (63) | A rendszer keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve. |
| --- | --- |

(63)

A rendszer keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve.

| (64) | A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(64)

A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

d)   Következtetések

| (65) | Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(65)

Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását.

| (66) | Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(66)

Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (67) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(67)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (68) | A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása az érintett termék behozatala során a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a rendszert használó kérelmező az eredményszemléletű elszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(68)

A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása az érintett termék behozatala során a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a rendszert használó kérelmező az eredményszemléletű elszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (69) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre a hitelekből levonták a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat. |
| --- | --- |

(69)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre a hitelekből levonták a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat.

| (70) | Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított támogatási ráta 0,87 %. |
| --- | --- |

(70)

Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított támogatási ráta 0,87 %.

3.1.5.   Termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme; FPS)

| (71) | A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem részesült kedvezményekben az FPS keretében. Ez a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem igényelt további elemzést. |
| --- | --- |

(71)

A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem részesült kedvezményekben az FPS keretében. Ez a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem igényelt további elemzést.

3.1.6.   Jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES)

| (72) | A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem részesült kedvezményekben az ITES keretében. Ez a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem igényelt további elemzést. |
| --- | --- |

(72)

A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem részesült kedvezményekben az ITES keretében. Ez a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem igényelt további elemzést.

3.1.7.   Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS)

| (73) | Gudzsarát állam a forgalmi adók alóli mentesség és/vagy befizetési halasztás formájában ösztönzőket biztosított jogosult ipari vállalatoknak az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése céljából. |
| --- | --- |

(73)

Gudzsarát állam a forgalmi adók alóli mentesség és/vagy befizetési halasztás formájában ösztönzőket biztosított jogosult ipari vállalatoknak az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése céljából.

a)   Jogalap

| (74) | A gudzsaráti kormány (GK) által alkalmazott rendszer részletes leírása a GK 1995. szeptember 11-i INC-1095/2000(3)/I sz. határozatában, a GK Pénzügyminisztériumának (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH számú 2006. április 1-jei értesítésében, illetve a gudzsaráti hozzáadottérték-adó szabályok (2006) 18A. szabályában található meg. |
| --- | --- |

(74)

A gudzsaráti kormány (GK) által alkalmazott rendszer részletes leírása a GK 1995. szeptember 11-i INC-1095/2000(3)/I sz. határozatában, a GK Pénzügyminisztériumának (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH számú 2006. április 1-jei értesítésében, illetve a gudzsaráti hozzáadottérték-adó szabályok (2006) 18A. szabályában található meg.

b)   Támogathatóság

| (75) | A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája, és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében. |
| --- | --- |

(75)

A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája, és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (76) | A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Gudzsarátban, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor vannak az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt vagy „kitiltott” területek. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat elhelyezésre kerül. |
| --- | --- |

(76)

A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Gudzsarátban, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor vannak az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt vagy „kitiltott” területek. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat elhelyezésre kerül.

| (77) | Az ösztönzők bármikor folyósíthatók, mivel nincsenek határidők az ösztönzők iránti kérelmek benyújtására vagy a mennyiségi kritériumok teljesítésére. |
| --- | --- |

(77)

Az ösztönzők bármikor folyósíthatók, mivel nincsenek határidők az ösztönzők iránti kérelmek benyújtására vagy a mennyiségi kritériumok teljesítésére.

d)   Következtetés

| (78) | A rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (ii) alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást biztosít. A rendszer a GK pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel jelen esetben a folyósított ösztönzők az egyébként esedékes adóbevételt csökkentő forgalmi adó alóli mentességek. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre. |
| --- | --- |

(78)

A rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (ii) alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást biztosít. A rendszer a GK pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel jelen esetben a folyósított ösztönzők az egyébként esedékes adóbevételt csökkentő forgalmi adó alóli mentességek. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre.

| (79) | Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő. |
| --- | --- |

(79)

Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő.

| (80) | A gudzsaráti kormány tőkebefektetés-öszönző (CIIS) rendszere ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(80)

A gudzsaráti kormány tőkebefektetés-öszönző (CIIS) rendszere ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (81) | A kérelmező azt állította, hogy a CIIS keretében az egyik üzeme már nem jogosult kedvezményekre. A vizsgálat megerősítette ezt az állítást. Egy másik üzem esetében a vállalat jogosultsága a jelenlegi vizsgálat ideje alatt járt le. A támogatás összegének kiszámításakor ezért az említett üzemek vonatkozásában kapott kedvezményeket nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(81)

A kérelmező azt állította, hogy a CIIS keretében az egyik üzeme már nem jogosult kedvezményekre. A vizsgálat megerősítette ezt az állítást. Egy másik üzem esetében a vállalat jogosultsága a jelenlegi vizsgálat ideje alatt járt le. A támogatás összegének kiszámításakor ezért az említett üzemek vonatkozásában kapott kedvezményeket nem vették figyelembe.

| (82) | A támogatás összegét az eladások összege és a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes és az e rendszer keretében meg nem fizetett forgalmi adó alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) megfelelően kivetítették a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra (nevező), mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 0,31 % volt. |
| --- | --- |

(82)

A támogatás összegét az eladások összege és a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes és az e rendszer keretében meg nem fizetett forgalmi adó alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) megfelelően kivetítették a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra (nevező), mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 0,31 % volt.

3.1.8.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (83) | A kérelmező esetében az alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás teljes összege értékarányosan kifejezve 10,73 %. E támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöbértéket. |
| --- | --- |

(83)

A kérelmező esetében az alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás teljes összege értékarányosan kifejezve 10,73 %. E támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöbértéket.

| (84) | Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott. |
| --- | --- |

(84)

Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.

3.2.   A megváltozott körülmények tartós jellege a támogatások tekintetében

| (85) | Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos körülmények lényegesen megváltoztak-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos körülmények lényegesen megváltoztak-e a felülvizsgálati időszakban.

| (86) | Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Nincsen bizonyíték a rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve új rendszerek bevezetésére. |
| --- | --- |

(86)

Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Nincsen bizonyíték a rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve új rendszerek bevezetésére.

| (87) | Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmező a korábbiaknál kisebb összegű támogatásban részesült, és hogy valószínűleg továbbra is a legutóbbi felülvizsgálatban meghatározott összegnél kevesebb támogatást kap, arra a következtetésre jutottak, hogy a hatályban levő intézkedés további alkalmazása túlzott a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért – az új megállapításokat figyelembe véve – az intézkedés szintjét módosítani kell. |
| --- | --- |

(87)

Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmező a korábbiaknál kisebb összegű támogatásban részesült, és hogy valószínűleg továbbra is a legutóbbi felülvizsgálatban meghatározott összegnél kevesebb támogatást kap, arra a következtetésre jutottak, hogy a hatályban levő intézkedés további alkalmazása túlzott a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért – az új megállapításokat figyelembe véve – az intézkedés szintjét módosítani kell.

4.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK ÉS DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

4.1.   Kiegyenlítő intézkedések

| (88) | Az alaprendelet 19. cikke és a jelenlegi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben szereplő indokai alapján megállapítást nyert, hogy a kérelmező tekintetében a támogatási különbözet 13,8 %-ról 10,7 %-ra csökkent, ezért az említett exportáló gyártóra az 1286/2008/EK tanácsi rendelettel kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 19. cikke és a jelenlegi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben szereplő indokai alapján megállapítást nyert, hogy a kérelmező tekintetében a támogatási különbözet 13,8 %-ról 10,7 %-ra csökkent, ezért az említett exportáló gyártóra az 1286/2008/EK tanácsi rendelettel kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (89) | A módosított kiegyenlítő vámtételt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított új támogatási arány szintjén kell meghatározni, mivel az eredeti támogatásellenes vizsgálatban kiszámított kárkülönbözetek magasabbak maradnak. |
| --- | --- |

(89)

A módosított kiegyenlítő vámtételt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított új támogatási arány szintjén kell meghatározni, mivel az eredeti támogatásellenes vizsgálatban kiszámított kárkülönbözetek magasabbak maradnak.

| (90) | Annak elkerülésére, hogy a PET árainak a nyersolajárak változásai miatti ingadozásai magasabb vámok beszedését vonják maguk után, az eredeti dömpingellenes vizsgálatban a hatályban lévő intézkedéseket mértékvám formájában állapították meg. Ugyanebből az okból ezt a megközelítést kell alkalmazni a jelenlegi felülvizsgálatban is. A mértékvám felülvizsgált összege ezért 90,4 EUR/tonna. |
| --- | --- |

(90)

Annak elkerülésére, hogy a PET árainak a nyersolajárak változásai miatti ingadozásai magasabb vámok beszedését vonják maguk után, az eredeti dömpingellenes vizsgálatban a hatályban lévő intézkedéseket mértékvám formájában állapították meg. Ugyanebből az okból ezt a megközelítést kell alkalmazni a jelenlegi felülvizsgálatban is. A mértékvám felülvizsgált összege ezért 90,4 EUR/tonna.

4.2.   Dömpingellenes intézkedések

| (91) | A kiegyenlítő vámtétel módosítása befolyásolja a kérelmező által gyártott PET behozatalára a 192/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(91)

A kiegyenlítő vámtétel módosítása befolyásolja a kérelmező által gyártott PET behozatalára a 192/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámot.

| (92) | A dömpingellenes vámot minden korábbi vizsgálatban kiigazították annak elkerülése érdekében, hogy az exporttámogatásokból származó kedvezmények hatásait kétszeresen vegyék számításba. E tekintetben az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a támogatásellenes alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy „semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez”. A korábbi vizsgálatokban és ebben a részleges időközi felülvizsgálatban megállapítást nyert, hogy a kiegyenlíthetőnek ítélt, vizsgált támogatási rendszerek némelyike az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exporttámogatást jelent. Más támogatási rendszerek és különösen a gudzsaráti kormány CIIS-rendszere tekintetében nem álltak rendelkezésre olyan bizonyítékok és érvek, amelyek alapján meg lehetett volna állapítani, hogy az ugyanazon importált termékre egyszerre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok esetében ugyanazokat a támogatásokat kétszer is ellensúlyozzák-e, és ha igen, milyen mértékben. Pontosabban, nem volt bizonyíték arra, hogy a CIIS más módon csökkentette a termék exportárát, mint a belföldön értékesített termékek árát. A CIIS tehát azonos módon és azonos mértékben befolyásolja a gyártó hazai piacon, illetve az exportpiacokon értékesített termékeinek az árait. |
| --- | --- |

(92)

A dömpingellenes vámot minden korábbi vizsgálatban kiigazították annak elkerülése érdekében, hogy az exporttámogatásokból származó kedvezmények hatásait kétszeresen vegyék számításba. E tekintetben az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a támogatásellenes alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy „semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez”. A korábbi vizsgálatokban és ebben a részleges időközi felülvizsgálatban megállapítást nyert, hogy a kiegyenlíthetőnek ítélt, vizsgált támogatási rendszerek némelyike az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exporttámogatást jelent. Más támogatási rendszerek és különösen a gudzsaráti kormány CIIS-rendszere tekintetében nem álltak rendelkezésre olyan bizonyítékok és érvek, amelyek alapján meg lehetett volna állapítani, hogy az ugyanazon importált termékre egyszerre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok esetében ugyanazokat a támogatásokat kétszer is ellensúlyozzák-e, és ha igen, milyen mértékben. Pontosabban, nem volt bizonyíték arra, hogy a CIIS más módon csökkentette a termék exportárát, mint a belföldön értékesített termékek árát. A CIIS tehát azonos módon és azonos mértékben befolyásolja a gyártó hazai piacon, illetve az exportpiacokon értékesített termékeinek az árait.

| (93) | Ezért az ilyen támogatások csak a kérelmező exportárára voltak hatással, és így a dömpingkülönbözet megnőtt. Más szóval az eredeti dömpingellenes vizsgálatban megállapított végleges dömpingkülönbözet részben az exporttámogatások meglétének volt tulajdonítható. |
| --- | --- |

(93)

Ezért az ilyen támogatások csak a kérelmező exportárára voltak hatással, és így a dömpingkülönbözet megnőtt. Más szóval az eredeti dömpingellenes vizsgálatban megállapított végleges dömpingkülönbözet részben az exporttámogatások meglétének volt tulajdonítható.

| (94) | Következésképp a kérelmező esetében megállapított végleges dömpingellenes vámtételeket ki kell igazítani annak érdekében, hogy a jelenlegi részleges időközi felülvizsgálatban figyelembe lehessen venni a felülvizsgálati időszak során az exporttámogatásokból kapott kedvezmények felülvizsgált szintjét, hogy az tükrözze az exporttámogatások hatását semlegesítő kiigazított végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(94)

Következésképp a kérelmező esetében megállapított végleges dömpingellenes vámtételeket ki kell igazítani annak érdekében, hogy a jelenlegi részleges időközi felülvizsgálatban figyelembe lehessen venni a felülvizsgálati időszak során az exporttámogatásokból kapott kedvezmények felülvizsgált szintjét, hogy az tükrözze az exporttámogatások hatását semlegesítő kiigazított végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet.

| (95) | Más szóval az új támogatási szinteket figyelembe kell venni a korábban megállapított dömpingkülönbözetek kiigazításához. |
| --- | --- |

(95)

Más szóval az új támogatási szinteket figyelembe kell venni a korábban megállapított dömpingkülönbözetek kiigazításához.

| (96) | A kérelmező tekintetében a dömpingellenes vámtételt tehát tonnánként 132,6 EUR kell megállapítani. |
| --- | --- |

(96)

A kérelmező tekintetében a dömpingellenes vámtételt tehát tonnánként 132,6 EUR kell megállapítani.

| (97) | A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot befejezik, |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot befejezik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 193/2007/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázatban a Reliance Industries Limited-re vonatkozó rész helyébe a következő lép:

| Ország | Vállalat | Kiegyenlítő vám
  (EUR/tonna) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181” |

Ország

Vállalat

Kiegyenlítő vám

(EUR/tonna)

TARIC-kiegészítő kód

„India

Reliance Industries Ltd

90,4

A181”

2. cikk

A 192/2007/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázatban a Reliance Industries Ltd.-re vonatkozó rész helyébe a következő lép:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám
  (EUR/tonna) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181” |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

(EUR/tonna)

TARIC-kiegészítő kód

„India

Reliance Industries Ltd

132,6

A181”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o.

2

(3)  HL L 59., 2007.2.27., 34. o.

3

(4)  HL L 340., 2008.12.19., 1. o.

4

(5)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o.

5

(6)  HL L 59., 2007.2.27., 1. o.

6

(7)  HL L 301., 2000.11.30., 88. o.

7

(8)  HL C 151., 2010.6.10., 17. o.

8

(9)  HL C 151., 2010.6.10., 15. o.

9

(10)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

10

---

| 9.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/29

---

A TANÁCS 907/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 6.)

a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1105/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló, 2010. november 29-i 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | Az 1105/2010/EU végrehajtási rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített, (a varrócérnától különböző) nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára, beleértve a legfeljebb 67 decitex finomságú számú monofil szálat is. |
| --- | --- |

(1)

Az 1105/2010/EU végrehajtási rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített, (a varrócérnától különböző) nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára, beleértve a legfeljebb 67 decitex finomságú számú monofil szálat is.

| (2) | Tekintettel a dömpingellenes vám kivetéséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) érintett kínai együttműködő exportáló gyártók nagy számára, a kínai exportáló gyártók közül mintavételre került sor, és a mintába felvett vállalatok esetében 0–5,5 % közötti egyedi vámtételt, a mintába be nem került egyéb együttműködő vállalatok esetében pedig 5,3 %-os vámtételt állapítottak meg. Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a mintában nem szereplő két együttműködő vállalatnak egyedi vizsgálatot biztosítottak, esetükben 0 %-os és 9,8 % vámtételt állapítottak meg. Minden más kínai vállalatra 9,8 %-os vámot vetettek ki. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a dömpingellenes vám kivetéséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) érintett kínai együttműködő exportáló gyártók nagy számára, a kínai exportáló gyártók közül mintavételre került sor, és a mintába felvett vállalatok esetében 0–5,5 % közötti egyedi vámtételt, a mintába be nem került egyéb együttműködő vállalatok esetében pedig 5,3 %-os vámtételt állapítottak meg. Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a mintában nem szereplő két együttműködő vállalatnak egyedi vizsgálatot biztosítottak, esetükben 0 %-os és 9,8 % vámtételt állapítottak meg. Minden más kínai vállalatra 9,8 %-os vámot vetettek ki.

| (3) | Az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikke lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő új kínai exportáló gyártók számára, hogy a mintába fel nem vett együttműködő vállalatokra alkalmazandó (5,3 %-os) vámtételben részesüljenek. |
| --- | --- |

(3)

Az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikke lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő új kínai exportáló gyártók számára, hogy a mintába fel nem vett együttműködő vállalatokra alkalmazandó (5,3 %-os) vámtételben részesüljenek.

B.   ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK

| (4) | Két vállalat (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmezte, hogy az új exportáló gyártóknak járó elbánásban részesülhessen. |
| --- | --- |

(4)

Két vállalat (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmezte, hogy az új exportáló gyártóknak járó elbánásban részesülhessen.

| (5) | Vizsgálatra került sor annak megállapítására, hogy az egyes kérelmezők megfelelnek-e az új exportáló gyártóknak járó elbánás megadására vonatkozó, az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított feltételeknek, ellenőrizve, hogy a kérelmező:






  — | gyártója-e az érintett kínai terméknek, |
| --- | --- | --- |

(5)

Vizsgálatra került sor annak megállapítására, hogy az egyes kérelmezők megfelelnek-e az új exportáló gyártóknak járó elbánás megadására vonatkozó, az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított feltételeknek, ellenőrizve, hogy a kérelmező:

—

gyártója-e az érintett kínai terméknek,

| — | az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak során (2008. július 1-jétől2009. június 30-ig) nem exportálta az érintett terméket az Unióba, |
| --- | --- |

—

az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak során (2008. július 1-jétől2009. június 30-ig) nem exportálta az érintett terméket az Unióba,

| — | nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre a fenti rendelettel elrendelt intézkedéseket alkalmazni kell, |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre a fenti rendelettel elrendelt intézkedéseket alkalmazni kell,

| — | az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő kivitelére. |
| --- | --- |

—

az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő kivitelére.

| (6) | A Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőknek, akiktől azt kérte, hogy szolgáltassanak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy megfelelnek a fent említett követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőknek, akiktől azt kérte, hogy szolgáltassanak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy megfelelnek a fent említett követelményeknek.

| (7) | A Bizottság minden olyan információt begyűjtött és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt annak megállapításához, hogy a kérelmező megfelel-e az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított követelménynek. Az alábbi két kérelmező telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:






  — | Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság minden olyan információt begyűjtött és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt annak megállapításához, hogy a kérelmező megfelel-e az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított követelménynek. Az alábbi két kérelmező telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:

—

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd,

| — | Amann Twisting Yancheng Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (8) | Az egyik kérelmező, a Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy a vállalat elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy eleget tesz az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek. Ezért az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkének megfelelően e kérelmezőre alkalmazható a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra érvényes, súlyozott átlaggal számított vámtétel (azaz 5,3 %), és a kérelmezőt fel kell venni az exportáló gyártóknak az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő felsorolásába. |
| --- | --- |

(8)

Az egyik kérelmező, a Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy a vállalat elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy eleget tesz az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek. Ezért az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkének megfelelően e kérelmezőre alkalmazható a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra érvényes, súlyozott átlaggal számított vámtétel (azaz 5,3 %), és a kérelmezőt fel kell venni az exportáló gyártóknak az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő felsorolásába.

| (9) | A másik kérelmező, az Amann Twisting Yancheng Co. Ltd esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy a vállalat nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra nézve, hogy eleget tesz az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított feltételeknek. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a gyártásban használt fő nyersanyagot, a nagy szakítószilárdságú poliészterszálat nem a kérelmező gyártja, hanem független beszállítóktól vásárolja. A fonást – beleértve a sodrást is – a kérelmező különböző gyártási lépéseken keresztül oldotta meg, végül az érintett termék termékmeghatározása szerint exportálta. Mivel a kérelmező nem gyártotta az érintett terméket, csak feldolgozta azt, arra a következtetésre jutottak, hogy az Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nem tekinthető az érintett termék gyártójának. Ezért nem teljesíti az új exportáló gyártóknak járó elbánásra vonatkozó azon követelményt, miszerint a kérelmező vállalatnak az érintett termék „gyártójának” kell lennie. |
| --- | --- |

(9)

A másik kérelmező, az Amann Twisting Yancheng Co. Ltd esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy a vállalat nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra nézve, hogy eleget tesz az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 4. cikkében megállapított feltételeknek. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a gyártásban használt fő nyersanyagot, a nagy szakítószilárdságú poliészterszálat nem a kérelmező gyártja, hanem független beszállítóktól vásárolja. A fonást – beleértve a sodrást is – a kérelmező különböző gyártási lépéseken keresztül oldotta meg, végül az érintett termék termékmeghatározása szerint exportálta. Mivel a kérelmező nem gyártotta az érintett terméket, csak feldolgozta azt, arra a következtetésre jutottak, hogy az Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nem tekinthető az érintett termék gyártójának. Ezért nem teljesíti az új exportáló gyártóknak járó elbánásra vonatkozó azon követelményt, miszerint a kérelmező vállalatnak az érintett termék „gyártójának” kell lennie.

| (10) | Az új exportáló gyártóknak járó elbánás iránti kérelme ezért elutasításra került. |
| --- | --- |

(10)

Az új exportáló gyártóknak járó elbánás iránti kérelme ezért elutasításra került.

D.   AZ EGYÉNI VÁMTÉTELEKBEN RÉSZESÜLŐ VÁLLALATOK JEGYZÉKÉNEK MÓDOSÍTÁSA

| (11) | Figyelembe véve a vizsgálatnak a fenti (8) preambulumbekezdésben említett megállapításait, a Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd vállalatot 5,3 %-os vámtétellel fel kell venni az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett egyéni vállalatok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(11)

Figyelembe véve a vizsgálatnak a fenti (8) preambulumbekezdésben említett megállapításait, a Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd vállalatot 5,3 %-os vámtétellel fel kell venni az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett egyéni vállalatok jegyzékébe.

| (12) | A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megállapításairól, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megállapításairól, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására.

| (13) | Az érintett felek érveit és beadványait megvizsgálták, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vették, |
| --- | --- |

(13)

Az érintett felek érveit és beadványait megvizsgálták, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1105/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésében említett melléklet helyébe az alábbi melléklet lép:

„MELLÉKLET

A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ EGYÜTTMŰKÖDŐ KÍNAI EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

A977-es TARIC-kiegészítő kód

| A vállalat neve | Város |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi” |

A vállalat neve

Város

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 315., 2010.12.1., 1. o.

2

---

| 9.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/31

---

A BIZOTTSÁG 908/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 8.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. szeptember 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 8-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 75,9 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 50 10 | AR | 76,3 |
| CL | 91,9 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 48,4 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 118,3 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 127,6 |
| 0808 10 80 | CL | 62,8 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 105,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 96,8 |
| 0809 30 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

127,5

ZZ

75,9

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

125,7

ZZ

68,5

0805 50 10

AR

76,3

CL

91,9

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

48,4

ZA

82,6

ZZ

62,6

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

118,3

ZA

59,8

ZZ

127,6

0808 10 80

CL

62,8

CN

78,7

NZ

105,6

US

82,4

ZA

89,4

ZZ

83,8

0808 20 50

CN

74,4

TR

116,3

ZA

99,6

ZZ

96,8

0809 30

TR

146,7

ZZ

146,7

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---