# Úřední věstník L 232/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.232.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 232 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 549. září2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.232.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 232

České vydání

Právní předpisy

Svazek 549. září2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2011/530/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 31. března 2011 o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci | 1 |
| Memorandum o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci | 2 |
| | | 2011/531/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2011 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve společném výboru EU-ICAO k rozhodnutí o přijetí přílohy o bezpečnosti letectví Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci | 8 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 905/2011 ze dne 1. září 2011, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie | 14 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 906/2011 ze dne 2. září 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie | 19 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 907/2011 ze dne 6. září 2011, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1105/2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu | 29 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2011 ze dne 8. září 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 31 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2011/530/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 31. března 2011 o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

1

Memorandum o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

2

2011/531/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2011 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve společném výboru EU-ICAO k rozhodnutí o přijetí přílohy o bezpečnosti letectví Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

8

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 905/2011 ze dne 1. září 2011, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

14

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 906/2011 ze dne 2. září 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie

19

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 907/2011 ze dne 6. září 2011, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1105/2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu

29

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2011 ze dne 8. září 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

31

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 9.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 31. března 2011

o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

(2011/530/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise vyjednala Memorandum o spolupráci s Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „memorandum o spolupráci“) v souladu s pověřením, které Rada přijala dne 17. prosince 2009 a jímž pověřila Komisi zahájením jednání. |
| --- | --- |

(1)

Komise vyjednala Memorandum o spolupráci s Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „memorandum o spolupráci“) v souladu s pověřením, které Rada přijala dne 17. prosince 2009 a jímž pověřila Komisi zahájením jednání.

| (2) | Memorandum o spolupráci bylo oběma stranami parafováno dne 27. září 2010 v průběhu 37. shromáždění Mezinárodní organizace pro civilní letectví v Montrealu. |
| --- | --- |

(2)

Memorandum o spolupráci bylo oběma stranami parafováno dne 27. září 2010 v průběhu 37. shromáždění Mezinárodní organizace pro civilní letectví v Montrealu.

| (3) | Memorandum o spolupráci by mělo být podepsáno a prozatímně prováděno do dokončení postupů nezbytných k jeho uzavření, |
| --- | --- |

(3)

Memorandum o spolupráci by mělo být podepsáno a prozatímně prováděno do dokončení postupů nezbytných k jeho uzavření,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpis Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „memorandum o spolupráci“) se schvaluje jménem Unie s výhradou uzavření uvedeného memoranda o spolupráci.

Znění memoranda o spolupráci se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat memorandum o spolupráci jménem Unie.

Článek 3

Memorandum o spolupráci je prováděno prozatímně ode dne svého podpisu (1) do dokončení postupů nezbytných pro jeho uzavření.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 31. března 2011.

Za Radu

předseda

VÖLNER P.

---

(1)  Den podpisu memoranda o spolupráci zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

1

Úředním věstníku Evropské unie.

---

MEMORANDUM O SPOLUPRÁCI

mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

EVROPSKÁ UNIE („EU“)

a

MEZINÁRODNÍ ORGANIZACE PRO CIVILNÍ LETECTVÍ („ICAO“),

dále jen „strany“,

ODVOLÁVAJÍCE SE na Úmluvu o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu (dále jen „Chicagská úmluva“), a zejména na čl. 55 písm. a) a článek 65 uvedené úmluvy,

ODVOLÁVAJÍCE SE na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 218 a 220 uvedené smlouvy,

MAJÍCE NA PAMĚTI usnesení shromáždění ICAO A1-10, které pověřilo Radu ICAO uzavřením příslušných ujednání s veřejnými mezinárodními organizacemi, jejichž činnosti mají vliv na mezinárodní civilní letectví, zejména s ohledem na technickou spolupráci, výměnu informací a dokumentů, účast na zasedáních a jiné záležitosti, které mohou podpořit účinnou spolupráci,

ODVOLÁVAJÍCE SE na politiku a rámec spolupráce ICAO s ohledem na regionální orgány civilního letectví a regionální organizace, která je zaměřena mimo jiné na uzavírání dohod o spolupráci s těmito orgány a organizacemi, a to v souladu s doporučením sympozia ES a ICAO o regionálních organizacích, které se konalo ve dnech 10. a 11. dubna 2008 v Montrealu,

S PŘIHLÉDNUTÍM k tomu, že většina standardů ICAO v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí je zmíněna v příslušných právních předpisech EU,

S PŘIHLÉDNUTÍM k „Memorandu o spolupráci mezi Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA) a Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) týkajícímu se auditu dohledu nad bezpečností provozu a souvisejících záležitostí“, podepsanému dne 21. března 2006 v Montrealu,

S PŘIHLÉDNUTÍM k „Memorandu o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Mezinárodní organizací pro civilní letectví týkajícímu se bezpečnostních auditů a inspekcí a souvisejících záležitostí“, podepsanému dne 17. září 2008 v Montrealu,

VZHLEDEM K TOMU, že Evropské společenství a Organizace spojených národů podepsaly dne 29. dubna 2003 novou Finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA), k níž se ICAO připojila dohodou s Evropským společenstvím, podepsanou dne 7. prosince 2004,

VZHLEDEM K TOMU, že memorandum o spolupráci nenahrazuje ani jím nejsou dotčeny stávající formy spolupráce mezi stranami, dokud jsou platné,

S OHLEDEM na usnesení shromáždění ICAO A36-2, které mimo jiné uznává, že zřízení regionálních a subregionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně regionálních organizací dohledu na bezpečností provozu, může do značné míry pomoci státům s dodržováním jejich povinností podle Chicagské úmluvy prostřednictvím úspor z rozsahu a širší harmonizace, a které zároveň žádá generálního tajemníka, aby nadále podporoval koordinaci a spolupráci mezi všeobecným programem pro audit dohledu nad bezpečností provozu (USOAP) a programy auditu jiných organizací spojenými s bezpečností letectví, a které dále ukládá Radě ICAO, aby podporovala koncepci regionálních a subregionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně regionálních organizací dohledu nad bezpečností provozu,

VZHLEDEM K TOMU, že strany sdílejí vizi dosažení nejvyššího stupně jednotnosti evropských provozních předpisů, požadavků a postupů s cílem dosáhnout souladu se standardy ICAO, uvedenými v přílohách Chicagské úmluvy, za účelem zajištění bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí,

VZHLEDEM K TOMU, že každá ze stran sehrává při dosahování tohoto cíle důležitou roli,

VZHLEDEM K TOMU, že se strany chtějí zavázat k regionální spolupráci a v souvislosti s touto spoluprací vzájemně komunikovat,

VZHLEDEM K TOMU, že EU přijala společná pravidla v oblasti bezpečnosti letectví a ochrany letectví před protiprávními činy a že Evropská agentura pro bezpečnosti letectví (EASA) a Evropská komise provádějí v členských státech EU inspekce s cílem sledovat, jak jsou tato pravidla uplatňována,

JSOUCE SI VĚDOMY, že Evropská komise má v EU donucovací pravomoci, jež mají zajistit provádění právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí,

JSOUCE SI VĚDOMY, že hlavními cíli programu auditů ICAO a programu inspekcí EU je zvýšit bezpečnost letectví a ochranu letectví před protiprávními činy hodnocením provádění příslušných standardů, zjišťováním případných nedostatků a v případě nutnosti zajištěním nápravy nedostatků v EU,

VZHLEDEM K TOMU, že EU zřídila v Montrealu úřad s cílem usnadnit posilování vztahů a spolupráce mezi EU a ICAO a umožnit větší účast EU na činnostech ICAO v sídle ICAO a aktivnější přispívání EU k těmto činnostem,

JSOUCE SI VĚDOMY, že aniž jsou dotčena práva či povinnosti členských států EU podle Chicagské úmluvy nebo vztah mezi členskými státy EU a ICAO vyplývající z členství těchto států v ICAO, je žádoucí zavést vzájemnou spolupráci mezi EU a ICAO v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí způsobem, který zajistí větší harmonizaci standardů a užší koordinaci příslušných činností, a s cílem docílit lepšího využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí při zachování integrity obou stran,

VZHLEDEM K TOMU, že strany uznávají nutnost chránit utajované informace získané od druhé strany v míře, již vyžadují jejich příslušné předpisy,

SE DOHODLY TAKTO:

1.   Obecná ustanovení

Strany se dohodly, že posílí své vztahy a zavedou užší spolupráci v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí a že v souladu se stanoveným jednacím řádem usnadní svou účast na činnostech a účast při zasedáních v roli pozorovatelů podpisem tohoto memoranda o spolupráci ve prospěch mezinárodního civilního letectví.

Tímto memorandem o spolupráci nejsou dotčena práva ani povinnosti členských států EU podle Chicagské úmluvy ani vztah mezi ICAO a členskými státy EU vyplývající z členství těchto členských států v ICAO.

Toto memorandum o spolupráci se nevztahuje na rozhodování ICAO ani EU, včetně záležitostí spojených se standardizací nebo tvorbou předpisů, nicméně zavádí regulační spolupráci v přípravných fázích těchto činností.

Úřad Evropské unie v Montrealu, který zastupuje EU v sídle ICAO, usnadňuje vztahy mezi EU a ICAO a slouží jako hlavní kontaktní místo EU pro ICAO ve všech záležitostech vztahujících se k provádění tohoto memoranda o spolupráci.

2.   Cíle

| 2.1 | Toto memorandum o spolupráci:






  a) | stanoví rámec pro posílení vztahů mezi stranami; |
| --- | --- | --- |

2.1

Toto memorandum o spolupráci:

a)

stanoví rámec pro posílení vztahů mezi stranami;

| b) | posiluje spolupráci mezi stranami; |
| --- | --- |

b)

posiluje spolupráci mezi stranami;

| c) | určuje oblasti vzájemné spolupráce mezi stranami a |
| --- | --- |

c)

určuje oblasti vzájemné spolupráce mezi stranami a

| d) | stanoví podmínky a mechanismy provádění spolupráce mezi stranami. |
| --- | --- |

d)

stanoví podmínky a mechanismy provádění spolupráce mezi stranami.

3.   Oblast působnosti

| 3.1 | Toto memorandum o spolupráci zavádí spolupráci mezi stranami v těchto oblastech:






  a) | bezpečnost letectví; |
| --- | --- | --- |

3.1

Toto memorandum o spolupráci zavádí spolupráci mezi stranami v těchto oblastech:

a)

bezpečnost letectví;

| b) | ochrana letectví před protiprávními činy; |
| --- | --- |

b)

ochrana letectví před protiprávními činy;

| c) | uspořádání letového provozu a |
| --- | --- |

c)

uspořádání letového provozu a

| d) | ochrana životního prostředí. |
| --- | --- |

d)

ochrana životního prostředí.

| 3.2 | Každá z oblastí uvedených v odstavci 3.1 tohoto článku je předmětem samostatné přílohy tohoto memoranda o spolupráci. |
| --- | --- |

3.2

Každá z oblastí uvedených v odstavci 3.1 tohoto článku je předmětem samostatné přílohy tohoto memoranda o spolupráci.

| 3.3 | Strany mohou stanovit pracovní ujednání vymezující vzájemně dohodnuté mechanismy a postupy nezbytné k účinnému provádění činností spolupráce stanovených v přílohách tohoto memoranda o spolupráci. |
| --- | --- |

3.3

Strany mohou stanovit pracovní ujednání vymezující vzájemně dohodnuté mechanismy a postupy nezbytné k účinnému provádění činností spolupráce stanovených v přílohách tohoto memoranda o spolupráci.

| 3.4 | Přílohy přijaté podle tohoto memoranda o spolupráci jsou jeho nedílnou součástí. |
| --- | --- |

3.4

Přílohy přijaté podle tohoto memoranda o spolupráci jsou jeho nedílnou součástí.

4.   Formy spolupráce

| 4.1 | Strany:






  a) | stanoví mechanismy konzultací, koordinace a spolupráce a výměny informací; |
| --- | --- | --- |

4.1

Strany:

a)

stanoví mechanismy konzultací, koordinace a spolupráce a výměny informací;

| b) | usnadňují harmonizaci požadavků na výkonnost a interoperabilitu nových technologií a systémů; |
| --- | --- |

b)

usnadňují harmonizaci požadavků na výkonnost a interoperabilitu nových technologií a systémů;

| c) | koordinují příslušné programy a výsledky auditů a inspekcí a činnosti technické pomoci s cílem zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí; |
| --- | --- |

c)

koordinují příslušné programy a výsledky auditů a inspekcí a činnosti technické pomoci s cílem zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí;

| d) | si vyměňují informace o souladu se standardy ICAO; |
| --- | --- |

d)

si vyměňují informace o souladu se standardy ICAO;

| e) | stanoví ujednání, která EU umožní nabízet ICAO odborné znalosti a zdroje, mimo jiné v podobě vysílání odborníků pod výlučnou pravomocí generálního tajemníka, technické pomoci, a je-li to proveditelné, v podobě specializované odborné přípravy; |
| --- | --- |

e)

stanoví ujednání, která EU umožní nabízet ICAO odborné znalosti a zdroje, mimo jiné v podobě vysílání odborníků pod výlučnou pravomocí generálního tajemníka, technické pomoci, a je-li to proveditelné, v podobě specializované odborné přípravy;

| f) | umožní straně účast na činnostech druhé strany spojených s programy auditů a inspekcí a případně s programy odborné přípravy, přičemž pozorovatelé EU se smějí účastnit výjezdních auditů ICAO v členských státech EU pouze se souhlasem těchto států a odborníci EU účastnící se auditů ICAO v rámci vyslání jako auditoři ICAO zachovávají přísnou důvěrnost informací vztahujících se k výjezdnímu auditu v souladu s platnými předpisy ICAO; a |
| --- | --- |

f)

umožní straně účast na činnostech druhé strany spojených s programy auditů a inspekcí a případně s programy odborné přípravy, přičemž pozorovatelé EU se smějí účastnit výjezdních auditů ICAO v členských státech EU pouze se souhlasem těchto států a odborníci EU účastnící se auditů ICAO v rámci vyslání jako auditoři ICAO zachovávají přísnou důvěrnost informací vztahujících se k výjezdnímu auditu v souladu s platnými předpisy ICAO; a

| g) | aniž jsou dotčeny povinnosti nezveřejňování informací obou stran a s výhradou uplatnění příslušných pravidel zachování důvěrnosti stanovených v článku 6, sdílejí elektronické informace, údaje a úřední publikace a vzájemně si poskytují přístup do databází a pracují na jejich větším propojení s cílem své stávající databáze vzájemně doplňovat. |
| --- | --- |

g)

aniž jsou dotčeny povinnosti nezveřejňování informací obou stran a s výhradou uplatnění příslušných pravidel zachování důvěrnosti stanovených v článku 6, sdílejí elektronické informace, údaje a úřední publikace a vzájemně si poskytují přístup do databází a pracují na jejich větším propojení s cílem své stávající databáze vzájemně doplňovat.

5.   Činnosti spolupráce

| 5.1 | Strany se dohodly, že v souladu s ustanovením příloh tohoto memoranda o spolupráci budou společně provádět následující činnosti spolupráce. Strany:






  5.1.1 | Stanoví mechanismy konzultací, spolupráce a sdílení informací včetně:






  a) | stanovení a provádění společných mechanismů pravidelných dialogů, konzultací a výměny informací; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

Strany se dohodly, že v souladu s ustanovením příloh tohoto memoranda o spolupráci budou společně provádět následující činnosti spolupráce. Strany:

5.1.1

Stanoví mechanismy konzultací, spolupráce a sdílení informací včetně:

a)

stanovení a provádění společných mechanismů pravidelných dialogů, konzultací a výměny informací;

| b) | zajištění toho, aby každá strana byla včasně informována o rozhodnutích, činnostech, iniciativách, zasedáních a událostech, jež souvisejí s tímto memorandem o spolupráci a týkají se oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí, a získala příslušnou dokumentaci. Případně lze konat brífinky; |
| --- | --- |

b)

zajištění toho, aby každá strana byla včasně informována o rozhodnutích, činnostech, iniciativách, zasedáních a událostech, jež souvisejí s tímto memorandem o spolupráci a týkají se oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí, a získala příslušnou dokumentaci. Případně lze konat brífinky;

| c) | poskytnutí bezplatného přístupu ke všem úředním dokumentům a publikacím; |
| --- | --- |

c)

poskytnutí bezplatného přístupu ke všem úředním dokumentům a publikacím;

| d) | zpřístupnění databází a informací na internetových stránkách druhé straně a |
| --- | --- |

d)

zpřístupnění databází a informací na internetových stránkách druhé straně a

| e) | zajištění toho, aby EU získala elektronický přístup ke všem dopisům ICAO členským států, jejichž předmět má význam pro oblast působnosti tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh. |
| --- | --- |

e)

zajištění toho, aby EU získala elektronický přístup ke všem dopisům ICAO členským států, jejichž předmět má význam pro oblast působnosti tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh.

| 5.1.2 | Stanoví rámce spolupráce pro lepší koordinaci programů auditu a inspekcí s cílem zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí. |
| --- | --- |

5.1.2

Stanoví rámce spolupráce pro lepší koordinaci programů auditu a inspekcí s cílem zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí.

| 5.1.3 | Stanoví společný mechanismus úzké koordinace programového plánování a technické pomoci. |
| --- | --- |

5.1.3

Stanoví společný mechanismus úzké koordinace programového plánování a technické pomoci.

| 5.1.4 | Spolupracují na prosazování globální interoperability nových technologií a systémů a stanoví společné mechanismy pro posílení spolupráce s ohledem na využívání nových technologií. |
| --- | --- |

5.1.4

Spolupracují na prosazování globální interoperability nových technologií a systémů a stanoví společné mechanismy pro posílení spolupráce s ohledem na využívání nových technologií.

| 5.1.5 | Včasně zajišťují vzájemné konzultace s cílem dosáhnout lepší koordinace a soudržnosti předpisů, politik, přístupů a standardů a doporučených postupů ICAO. |
| --- | --- |

5.1.5

Včasně zajišťují vzájemné konzultace s cílem dosáhnout lepší koordinace a soudržnosti předpisů, politik, přístupů a standardů a doporučených postupů ICAO.

| 5.1.6 | Stanoví pracovní ujednání s cílem usnadnit výměnu odborných znalostí a zdrojů takto:






  a) | ICAO poskytne EU při zavádění standardů a doporučených postupů odborné znalosti a poradenství týkající se osvědčených postupů; |
| --- | --- | --- |

5.1.6

Stanoví pracovní ujednání s cílem usnadnit výměnu odborných znalostí a zdrojů takto:

a)

ICAO poskytne EU při zavádění standardů a doporučených postupů odborné znalosti a poradenství týkající se osvědčených postupů;

| b) | EU poskytne odborné znalosti ICAO, mimo jiné formou vysílání odborníků na sekretariát ICAO; |
| --- | --- |

b)

EU poskytne odborné znalosti ICAO, mimo jiné formou vysílání odborníků na sekretariát ICAO;

| c) | EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční příspěvek na pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s prováděním tohoto memoranda o spolupráci, včetně administrativních nákladů a nákladů na dodání dokumentace a publikací a souvisejících služeb, používání místností v sídle ICAO a informační technologie; |
| --- | --- |

c)

EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční příspěvek na pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s prováděním tohoto memoranda o spolupráci, včetně administrativních nákladů a nákladů na dodání dokumentace a publikací a souvisejících služeb, používání místností v sídle ICAO a informační technologie;

| d) | EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční příspěvky na podporu programů technické spolupráce ICAO a na další činnosti ICAO dohodnuté ve společném výboru, a to v souladu s Finanční a správní rámcovou dohodou (FAFA) a |
| --- | --- |

d)

EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční příspěvky na podporu programů technické spolupráce ICAO a na další činnosti ICAO dohodnuté ve společném výboru, a to v souladu s Finanční a správní rámcovou dohodou (FAFA) a

| e) | nový rámec a podmínky vysílání odborníků a finančních příspěvků pro ICAO v rámci tohoto memoranda o spolupráci se stanoví v pracovních ujednáních dohodnutých pro tento účel ve společném výboru. Tato pracovní ujednání zahrnují možnost, aby EU požádala ICAO v souvislosti s těmito příspěvky o finanční informace. |
| --- | --- |

e)

nový rámec a podmínky vysílání odborníků a finančních příspěvků pro ICAO v rámci tohoto memoranda o spolupráci se stanoví v pracovních ujednáních dohodnutých pro tento účel ve společném výboru. Tato pracovní ujednání zahrnují možnost, aby EU požádala ICAO v souvislosti s těmito příspěvky o finanční informace.

| 5.1.7 | Vzájemně se informují o všech příslušných programech odborné přípravy a případně na nich umožňují druhé straně účast. |
| --- | --- |

5.1.7

Vzájemně se informují o všech příslušných programech odborné přípravy a případně na nich umožňují druhé straně účast.

| 5.1.8 | Společně organizují příslušné akce a případně tyto akce koordinují. |
| --- | --- |

5.1.8

Společně organizují příslušné akce a případně tyto akce koordinují.

6.   Důvěrnost informací

| 6.1 | Každá strana přijme veškerá přiměřená opatření nezbytná k ochraně informací získaných podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh před neoprávněným zveřejněním. Strana smí po poskytnutí informací druhé straně určit ty části informací, jež pokládá za informace nepodléhající zveřejnění. |
| --- | --- |

6.1

Každá strana přijme veškerá přiměřená opatření nezbytná k ochraně informací získaných podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh před neoprávněným zveřejněním. Strana smí po poskytnutí informací druhé straně určit ty části informací, jež pokládá za informace nepodléhající zveřejnění.

| 6.2 | Strany se dohodly zajistit v míře, již si vyžadují jejich příslušná pravidla, předpisy a právní předpisy, ochranu utajovaných informací získaných od druhé strany při uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh. |
| --- | --- |

6.2

Strany se dohodly zajistit v míře, již si vyžadují jejich příslušná pravidla, předpisy a právní předpisy, ochranu utajovaných informací získaných od druhé strany při uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh.

| 6.3 | S výhradou svých příslušných pravidel, předpisů a právních předpisů strany zejména nezveřejní informace získané od druhé strany podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh, které jsou považovány za informace chráněné vlastnickými právy. Tyto informace musí být jako takové vhodně označeny v souladu s jejich příslušnými pravidly. |
| --- | --- |

6.3

S výhradou svých příslušných pravidel, předpisů a právních předpisů strany zejména nezveřejní informace získané od druhé strany podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh, které jsou považovány za informace chráněné vlastnickými právy. Tyto informace musí být jako takové vhodně označeny v souladu s jejich příslušnými pravidly.

| 6.4 | Strany se podle potřeby dohodnou na pracovních ujednáních o dalších postupech ochrany utajovaných informací poskytovaných podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh. Součástí těchto postupů je možnost každé strany ověřit si, jaká ochranná opatření zavedla druhá strana. |
| --- | --- |

6.4

Strany se podle potřeby dohodnou na pracovních ujednáních o dalších postupech ochrany utajovaných informací poskytovaných podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh. Součástí těchto postupů je možnost každé strany ověřit si, jaká ochranná opatření zavedla druhá strana.

7.   Společný výbor stran

| 7.1 | Zřizuje se společný výbor sestávající ze zástupců obou stran. Společnému výboru společně předsedá jeden zástupce každé strany. Společný výbor odpovídá za účinné fungování příloh tohoto memoranda o spolupráci, včetně přijímání těchto příloh. |
| --- | --- |

7.1

Zřizuje se společný výbor sestávající ze zástupců obou stran. Společnému výboru společně předsedá jeden zástupce každé strany. Společný výbor odpovídá za účinné fungování příloh tohoto memoranda o spolupráci, včetně přijímání těchto příloh.

| 7.2 | Nejméně jednou za rok je svoláno zasedání společného výboru, které přezkoumá provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci a které je uspořádáno nákladově efektivně. Kterákoliv strana si může zasedání společného výboru kdykoliv vyžádat. |
| --- | --- |

7.2

Nejméně jednou za rok je svoláno zasedání společného výboru, které přezkoumá provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci a které je uspořádáno nákladově efektivně. Kterákoliv strana si může zasedání společného výboru kdykoliv vyžádat.

| 7.3 | Společný výbor může uvážit jakoukoliv záležitost spojenou s fungováním a prováděním příloh tohoto memoranda o spolupráci. Zejména je odpovědný za:






  a) | řešení veškerých otázek týkajících se uplatňování a provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci; |
| --- | --- | --- |

7.3

Společný výbor může uvážit jakoukoliv záležitost spojenou s fungováním a prováděním příloh tohoto memoranda o spolupráci. Zejména je odpovědný za:

a)

řešení veškerých otázek týkajících se uplatňování a provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci;

| b) | zvažování způsobů, jak posílit fungování příloh tohoto memoranda o spolupráci a jak stranám navrhovat jejich případné změny; |
| --- | --- |

b)

zvažování způsobů, jak posílit fungování příloh tohoto memoranda o spolupráci a jak stranám navrhovat jejich případné změny;

| c) | přijímání příloh tohoto memoranda o spolupráci a pracovních ujednání v rámci působnosti příloh nebo jejich změn; |
| --- | --- |

c)

přijímání příloh tohoto memoranda o spolupráci a pracovních ujednání v rámci působnosti příloh nebo jejich změn;

| d) | zvažování finančních otázek a otázek týkajících se zdrojů v souvislosti s prováděním memoranda o spolupráci a jeho příloh a |
| --- | --- |

d)

zvažování finančních otázek a otázek týkajících se zdrojů v souvislosti s prováděním memoranda o spolupráci a jeho příloh a

| e) | řešení neshod nebo sporů týkajících se výkladu nebo uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh. |
| --- | --- |

e)

řešení neshod nebo sporů týkajících se výkladu nebo uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh.

| 7.4 | Společný výbor funguje na základě dohody předsedů každé strany. |
| --- | --- |

7.4

Společný výbor funguje na základě dohody předsedů každé strany.

8.   Řešení sporů

| 8.1 | Kterákoliv strana může druhou stranu požádat o konzultace týkající se jakékoliv záležitosti, jež souvisí s tímto memorandem o spolupráci. Druhá strana musí na takový požadavek urychleně odpovědět a do 45 dnů zahájit konzultace v termínu, na němž se strany dohodnou. |
| --- | --- |

8.1

Kterákoliv strana může druhou stranu požádat o konzultace týkající se jakékoliv záležitosti, jež souvisí s tímto memorandem o spolupráci. Druhá strana musí na takový požadavek urychleně odpovědět a do 45 dnů zahájit konzultace v termínu, na němž se strany dohodnou.

| 8.2 | Strany se všemi možnými způsoby vynasnaží řešit neshody, které mezi nimi při jejich spolupráci podle tohoto memoranda o spolupráci vzniknou, na nejnižší možné technické úrovni konzultací. |
| --- | --- |

8.2

Strany se všemi možnými způsoby vynasnaží řešit neshody, které mezi nimi při jejich spolupráci podle tohoto memoranda o spolupráci vzniknou, na nejnižší možné technické úrovni konzultací.

| 8.3 | V případě, že k vyřešení neshody nedojde v souladu s ustanovením odstavce 8.2 tohoto článku, může kterákoliv strana spor předat společnému výboru, který se danou záležitostí bude zabývat v souladu s článkem 7 tohoto memoranda o spolupráci, s cílem spor vyřešit dohodou. |
| --- | --- |

8.3

V případě, že k vyřešení neshody nedojde v souladu s ustanovením odstavce 8.2 tohoto článku, může kterákoliv strana spor předat společnému výboru, který se danou záležitostí bude zabývat v souladu s článkem 7 tohoto memoranda o spolupráci, s cílem spor vyřešit dohodou.

| 8.4 | Aniž jsou dotčeny odstavce 8.1 až 8.3 tohoto článku, použijí se při řešení sporu spojeného s finančním řízením ustanovení o řešení sporů Finanční a správní rámcové dohody (FAFA). |
| --- | --- |

8.4

Aniž jsou dotčeny odstavce 8.1 až 8.3 tohoto článku, použijí se při řešení sporu spojeného s finančním řízením ustanovení o řešení sporů Finanční a správní rámcové dohody (FAFA).

| 8.5 | Žádné ustanovení tohoto memoranda o spolupráci nelze považovat za takové, že by se jím strany zříkaly jakýchkoli svých výsad nebo imunit. |
| --- | --- |

8.5

Žádné ustanovení tohoto memoranda o spolupráci nelze považovat za takové, že by se jím strany zříkaly jakýchkoli svých výsad nebo imunit.

9.   Vstup v platnost, změny a ukončení platnosti

| 9.1 | Po dobu, než memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, je prováděno prozatímně ode dne podpisu. |
| --- | --- |

9.1

Po dobu, než memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, je prováděno prozatímně ode dne podpisu.

| 9.2 | Toto memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, až si strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup memoranda v platnost, a zůstane platným až do ukončení své platnosti. |
| --- | --- |

9.2

Toto memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, až si strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup memoranda v platnost, a zůstane platným až do ukončení své platnosti.

| 9.3 | Kterákoliv strana může platnost memoranda o spolupráci kdykoliv ukončit. Ukončení platnosti se provede písemným oznámením druhé straně s šestiměsíční výpovědní lhůtou, nebylo-li toto oznámení o ukončení platnosti po vzájemné dohodě stran před uplynutím této lhůty staženo. |
| --- | --- |

9.3

Kterákoliv strana může platnost memoranda o spolupráci kdykoliv ukončit. Ukončení platnosti se provede písemným oznámením druhé straně s šestiměsíční výpovědní lhůtou, nebylo-li toto oznámení o ukončení platnosti po vzájemné dohodě stran před uplynutím této lhůty staženo.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Per la Unió Europea

Image

Image

За Международната организация за гражданско въздухоплаване

Por la Organización Internacional de Aviación Civil

Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

For Organisationen for International Civil Luftfart

Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel

Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας

For The International Civil Aviation Organisation

Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale

Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali

Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie

W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego

Pela Organização da Aviação Civil Internacional

Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale

Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva

Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta

För internationella civila luftfartsorganisationen

Image

---

| 9.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/8

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 16. června 2011

o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve společném výboru EU-ICAO k rozhodnutí o přijetí přílohy o bezpečnosti letectví Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

(2011/531/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/530/EU ze dne 31. března 2011 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (1) (dále jen „memorandum o spolupráci“),

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k tomu,

je vhodné stanovit postoj, který má Unie zaujmout ve společném výboru EU-ICAO zřízeném na základě memoranda o spolupráci, pokud jde o přijetí přílohy o bezpečnosti letectví, která má být k memorandu o spolupráci doplněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má Evropská unie zaujmout ve společném výboru EU-ICAO podle čl. 7.3 písm. c) Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „memorandum o spolupráci“), pokud jde o přijetí přílohy o bezpečnosti letectví memoranda o spolupráci, se zakládá na návrhu rozhodnutí společného výboru EU-ICAO připojeném k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 16. června 2011.

Za Radu

předseda

VÖLNER P.

---

(1)  Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku.

1

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SPOLEČNÉHO VÝBORU EU-ICAO

ze dne ...

o přijetí přílohy o bezpečnosti letectví Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

SPOLEČNÝ VÝBOR EU-ICAO,

s ohledem na Memorandum o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „MOS ICAO“) a zejména na čl. 7.3 písm. c) tohoto memoranda,

vzhledem k těmto důvodům:

Je vhodné doplnit do MOS ICAO přílohu o bezpečnosti letectví,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přijímá se příloha tohoto rozhodnutí, jež je nedílnou součástí MOS ICAO.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V .... dne ... .

Za společný výbor EU-ICAO

předsedové

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I - BEZPEČNOST LETECTVÍ

1.   Cíle

| 1.1 | Strany se dohodly, že budou spolupracovat v oblasti bezpečnosti letectví v rámci Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví (MOS ICAO), parafovaného v Montrealu dne 27. září 2010. |
| --- | --- |

1.1

Strany se dohodly, že budou spolupracovat v oblasti bezpečnosti letectví v rámci Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví (MOS ICAO), parafovaného v Montrealu dne 27. září 2010.

| 1.2 | Strany se v souladu se závazkem k docílení nejvyšší úrovně bezpečnosti letectví po celém světě a ke globální harmonizaci bezpečnostních standardů a doporučených postupů dohodly úzce spolupracovat v duchu transparentnosti a dialogu při koordinaci svých činností v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.2

Strany se v souladu se závazkem k docílení nejvyšší úrovně bezpečnosti letectví po celém světě a ke globální harmonizaci bezpečnostních standardů a doporučených postupů dohodly úzce spolupracovat v duchu transparentnosti a dialogu při koordinaci svých činností v oblasti bezpečnosti.

2.   Oblast působnosti

| 2.1 | V souladu s cíli uvedenými v článku 1.2 se strany dohodly spolupracovat v těchto oblastech:






  — | vedení pravidelného dialogu o bezpečnostních záležitostech společného zájmu, |
| --- | --- | --- |

2.1

V souladu s cíli uvedenými v článku 1.2 se strany dohodly spolupracovat v těchto oblastech:

—

vedení pravidelného dialogu o bezpečnostních záležitostech společného zájmu,

| — | dosahování transparentnosti pravidelnou výměnou bezpečnostních informací a údajů a poskytováním vzájemného přístupu do databází, |
| --- | --- |

—

dosahování transparentnosti pravidelnou výměnou bezpečnostních informací a údajů a poskytováním vzájemného přístupu do databází,

| — | účast na činnostech v oblasti bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

účast na činnostech v oblasti bezpečnosti,

| — | vzájemné uznávání výsledků všeobecného programu pro audit dohledu nad bezpečností provozu (USOAP) ICAO a standardizačních inspekcí EU, |
| --- | --- |

—

vzájemné uznávání výsledků všeobecného programu pro audit dohledu nad bezpečností provozu (USOAP) ICAO a standardizačních inspekcí EU,

| — | sledování a analýza dodržování standardů ICAO ze strany států a zachovávání doporučených postupů, |
| --- | --- |

—

sledování a analýza dodržování standardů ICAO ze strany států a zachovávání doporučených postupů,

| — | spolupráce v záležitostech regulace a standardizace, |
| --- | --- |

—

spolupráce v záležitostech regulace a standardizace,

| — | tvorba a zajišťování projektů a programů technické pomoci, |
| --- | --- |

—

tvorba a zajišťování projektů a programů technické pomoci,

| — | podpora regionální spolupráce, |
| --- | --- |

—

podpora regionální spolupráce,

| — | výměna odborníků a |
| --- | --- |

—

výměna odborníků a

| — | zajišťování odborné přípravy. |
| --- | --- |

—

zajišťování odborné přípravy.

| 2.2 | Spolupráce uvedená v odstavci 2.1 se rozvíjí v oblastech, v nichž vykonává pravomoc EU. |
| --- | --- |

2.2

Spolupráce uvedená v odstavci 2.1 se rozvíjí v oblastech, v nichž vykonává pravomoc EU.

3.   Provádění

| 3.1 | Strany mohou stanovit pracovní ujednání vymezující vzájemně dohodnuté mechanismy a postupy k účinnému provádění spolupráce v oblastech uvedených v článku 2.1. Tato pracovní ujednání přijme společný výbor EU-ICAO. |
| --- | --- |

3.1

Strany mohou stanovit pracovní ujednání vymezující vzájemně dohodnuté mechanismy a postupy k účinnému provádění spolupráce v oblastech uvedených v článku 2.1. Tato pracovní ujednání přijme společný výbor EU-ICAO.

4.   Dialog

| 4.1 | Strany pravidelně pořádají zasedání a telekonference s cílem projednat bezpečnostní záležitosti společného zájmu a případně koordinovat činnosti. |
| --- | --- |

4.1

Strany pravidelně pořádají zasedání a telekonference s cílem projednat bezpečnostní záležitosti společného zájmu a případně koordinovat činnosti.

5.   Transparentnost, výměna informací a přístup do databází

| 5.1 | S výhradou svých platných předpisů strany podporují v oblasti bezpečnosti letectví transparentnost ve vztazích s třetími stranami. |
| --- | --- |

5.1

S výhradou svých platných předpisů strany podporují v oblasti bezpečnosti letectví transparentnost ve vztazích s třetími stranami.

| 5.2 | Strany při své spolupráci jednají transparentně a spolupracují na činnostech v oblasti bezpečnosti výměnou příslušných a vhodných bezpečnostních údajů, bezpečnostních informací a dokumentů, poskytováním přístupu do příslušných databází a umožněním vzájemné účasti na zasedáních. Za tímto účelem strany stanoví pracovní ujednání, ve kterých upřesní postupy pro výměnu informací a poskytování přístupu do databází, které v souladu s článkem 6 MOS ICAO zaručí důvěrnost informací získaných od druhé strany. |
| --- | --- |

5.2

Strany při své spolupráci jednají transparentně a spolupracují na činnostech v oblasti bezpečnosti výměnou příslušných a vhodných bezpečnostních údajů, bezpečnostních informací a dokumentů, poskytováním přístupu do příslušných databází a umožněním vzájemné účasti na zasedáních. Za tímto účelem strany stanoví pracovní ujednání, ve kterých upřesní postupy pro výměnu informací a poskytování přístupu do databází, které v souladu s článkem 6 MOS ICAO zaručí důvěrnost informací získaných od druhé strany.

6.   Účast na činnostech v oblasti bezpečnosti

| 6.1 | Pro účely provádění této přílohy každá strana případně přizve druhou stranu k účasti na činnostech a zasedáních spojených s bezpečností s cílem zajistit úzkou spolupráci a koordinaci. Způsob této účasti je stanoven v pracovních ujednáních, na kterých se strany dohodnou. |
| --- | --- |

6.1

Pro účely provádění této přílohy každá strana případně přizve druhou stranu k účasti na činnostech a zasedáních spojených s bezpečností s cílem zajistit úzkou spolupráci a koordinaci. Způsob této účasti je stanoven v pracovních ujednáních, na kterých se strany dohodnou.

7.   Koordinace programu USOAP ICAO a standardizačních inspekcí EU

| 7.1 | Strany se dohodly, že posílí svou spolupráci v oblasti programu USOAP a standardizačních inspekcí s cílem zajistit účinné využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojování úsilí a zároveň zachovat univerzalitu a integritu programu USOAP ICAO. |
| --- | --- |

7.1

Strany se dohodly, že posílí svou spolupráci v oblasti programu USOAP a standardizačních inspekcí s cílem zajistit účinné využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojování úsilí a zároveň zachovat univerzalitu a integritu programu USOAP ICAO.

| 7.2 | Za účelem ověření dodržování bezpečnostních standardů ICAO a zachovávání doporučených postupů ICAO ze strany členských států EU a za účelem plnění cílů uvedených v odstavci 7.1 strany stanoví rámec pro případné provádění:






  a) | auditů dohledu nad bezpečností provozu, jež provádí ICAO v Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (EASA), týkajících se bezpečnostních standardů a doporučených postupů, jež jsou upraveny v právních předpisech EU, a s ohledem na některé funkce a úkoly, jež EASA provádí jménem členských států EU a |
| --- | --- | --- |

7.2

Za účelem ověření dodržování bezpečnostních standardů ICAO a zachovávání doporučených postupů ICAO ze strany členských států EU a za účelem plnění cílů uvedených v odstavci 7.1 strany stanoví rámec pro případné provádění:

a)

auditů dohledu nad bezpečností provozu, jež provádí ICAO v Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (EASA), týkajících se bezpečnostních standardů a doporučených postupů, jež jsou upraveny v právních předpisech EU, a s ohledem na některé funkce a úkoly, jež EASA provádí jménem členských států EU a

| b) | dohledu ICAO nad standardizačními inspekcemi EU, jež provádí EASA ve vnitrostátních příslušných orgánech členských států EU, týkajícího se bezpečnostních standardů a doporučených postupů, jež jsou upraveny v právních předpisech EU. |
| --- | --- |

b)

dohledu ICAO nad standardizačními inspekcemi EU, jež provádí EASA ve vnitrostátních příslušných orgánech členských států EU, týkajícího se bezpečnostních standardů a doporučených postupů, jež jsou upraveny v právních předpisech EU.

| 7.3 | Strany stanoví pracovní ujednání vymezující mechanismy a postupy nezbytné k účinnému provádění rámce uvedeného v odstavci 7.2. Tato pracovní ujednání mimo jiné upravují tyto aspekty:






  a) | rozsah intervenčních činností v rámci programu USOAP ICAO, včetně auditů a schvalovacích misí, na základě srovnávací analýzy právních předpisů EU a bezpečnostních standardů a doporučených postupů ICAO; |
| --- | --- | --- |

7.3

Strany stanoví pracovní ujednání vymezující mechanismy a postupy nezbytné k účinnému provádění rámce uvedeného v odstavci 7.2. Tato pracovní ujednání mimo jiné upravují tyto aspekty:

a)

rozsah intervenčních činností v rámci programu USOAP ICAO, včetně auditů a schvalovacích misí, na základě srovnávací analýzy právních předpisů EU a bezpečnostních standardů a doporučených postupů ICAO;

| b) | vzájemnou účast na příslušných auditorských, inspekčních a schvalovacích činnostech obou stran; |
| --- | --- |

b)

vzájemnou účast na příslušných auditorských, inspekčních a schvalovacích činnostech obou stran;

| c) | informace poskytované každou stranou pro účely programu USOAP ICAO a standardizačních inspekcí EASA; |
| --- | --- |

c)

informace poskytované každou stranou pro účely programu USOAP ICAO a standardizačních inspekcí EASA;

| d) | v případě nutnosti zajištění důvěrnosti informací, ochrany údajů a zpracování citlivých informací a |
| --- | --- |

d)

v případě nutnosti zajištění důvěrnosti informací, ochrany údajů a zpracování citlivých informací a

| e) | návštěvy na místě. |
| --- | --- |

e)

návštěvy na místě.

8.   Sdílení bezpečnostních informací a analýzy

| 8.1 | Aniž jsou dotčeny jejich platné předpisy, strany sdílejí příslušné bezpečnostní údaje shromážděné v rámci programu USOAP a z jiných zdrojů, jako je činnost ICAO v oblasti přístupů k soustavnému sledování, standardizační inspekce EASA a inspekce SAFA, jakož i analýzy vytvořené na základě těchto údajů. |
| --- | --- |

8.1

Aniž jsou dotčeny jejich platné předpisy, strany sdílejí příslušné bezpečnostní údaje shromážděné v rámci programu USOAP a z jiných zdrojů, jako je činnost ICAO v oblasti přístupů k soustavnému sledování, standardizační inspekce EASA a inspekce SAFA, jakož i analýzy vytvořené na základě těchto údajů.

| 8.2 | Strany úzce spolupracují na veškerých opatřeních k zajištění účinnějšího dodržování standardů a doporučených postupů v EU a jiných státech. Tato spolupráce zahrnuje výměnu informací, usnadňování dialogu mezi dotyčnými stranami, návštěvy nebo inspekce na místě a koordinaci veškerých činností technické pomoci. |
| --- | --- |

8.2

Strany úzce spolupracují na veškerých opatřeních k zajištění účinnějšího dodržování standardů a doporučených postupů v EU a jiných státech. Tato spolupráce zahrnuje výměnu informací, usnadňování dialogu mezi dotyčnými stranami, návštěvy nebo inspekce na místě a koordinaci veškerých činností technické pomoci.

9.   Otázky regulace

| 9.1 | Každá strana zajistí, aby druhá strana byla pravidelně informována o všech jejích příslušných zákonech, předpisech, standardech, požadavcích a doporučených postupech, které mohou ovlivnit provádění této přílohy, jakož i o všech jejich změnách. |
| --- | --- |

9.1

Každá strana zajistí, aby druhá strana byla pravidelně informována o všech jejích příslušných zákonech, předpisech, standardech, požadavcích a doporučených postupech, které mohou ovlivnit provádění této přílohy, jakož i o všech jejich změnách.

| 9.2 | Strany si včas vzájemně oznamují veškeré návrhy změn svých příslušných zákonů, předpisů, standardů, požadavků a doporučených postupů, pokud tyto změny mohou mít vliv na tuto přílohu. V souvislosti s těmito změnami může společný výbor EU-ICAO přijmout podle potřeby změny této přílohy v souladu s článkem 7 MOS ICAO. |
| --- | --- |

9.2

Strany si včas vzájemně oznamují veškeré návrhy změn svých příslušných zákonů, předpisů, standardů, požadavků a doporučených postupů, pokud tyto změny mohou mít vliv na tuto přílohu. V souvislosti s těmito změnami může společný výbor EU-ICAO přijmout podle potřeby změny této přílohy v souladu s článkem 7 MOS ICAO.

| 9.3 | Za účelem globální harmonizace bezpečnostních předpisů a standardů se strany vzájemně konzultují v otázkách technické regulace v oblasti bezpečnosti letectví během různých fází tvorby předpisů nebo procesu tvorby standardů a doporučených postupů a případně se přizývají k účasti v souvisejících technických orgánech. |
| --- | --- |

9.3

Za účelem globální harmonizace bezpečnostních předpisů a standardů se strany vzájemně konzultují v otázkách technické regulace v oblasti bezpečnosti letectví během různých fází tvorby předpisů nebo procesu tvorby standardů a doporučených postupů a případně se přizývají k účasti v souvisejících technických orgánech.

| 9.4 | ICAO poskytne EU včas informace o rozhodnutích a doporučeních ICAO, která mají vliv na bezpečnostní standardy a doporučené postupy, a to tím, že jí poskytne úplný přístup k dopisům ICAO členským státům a elektronickým věstníkům. |
| --- | --- |

9.4

ICAO poskytne EU včas informace o rozhodnutích a doporučeních ICAO, která mají vliv na bezpečnostní standardy a doporučené postupy, a to tím, že jí poskytne úplný přístup k dopisům ICAO členským státům a elektronickým věstníkům.

| 9.5 | EU se případně vynasnaží zajistit, aby příslušné právní předpisy EU byly v souladu se standardy a doporučenými postupy ICAO v oblasti bezpečnosti letectví. |
| --- | --- |

9.5

EU se případně vynasnaží zajistit, aby příslušné právní předpisy EU byly v souladu se standardy a doporučenými postupy ICAO v oblasti bezpečnosti letectví.

| 9.6 | Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států EU jakožto smluvních států Chicagské úmluvy, EU případně vstoupí do dialogu s ICAO s cílem poskytnout technické informace v případech, kdy v souvislosti s uplatňováním právních předpisů EU vyvstanou otázky spojené s dodržováním standardů ICAO a zachováváním doporučených postupů ICAO. |
| --- | --- |

9.6

Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států EU jakožto smluvních států Chicagské úmluvy, EU případně vstoupí do dialogu s ICAO s cílem poskytnout technické informace v případech, kdy v souvislosti s uplatňováním právních předpisů EU vyvstanou otázky spojené s dodržováním standardů ICAO a zachováváním doporučených postupů ICAO.

10.   Projekty a programy technické pomoci

| 10.1 | Strany koordinují pomoc státům ve snaze zajistit účinné využívání zdrojů a zamezit zdvojování úsilí a vyměňují si informace a údaje o projektech a programech technické pomoci souvisejících s bezpečností letectví. |
| --- | --- |

10.1

Strany koordinují pomoc státům ve snaze zajistit účinné využívání zdrojů a zamezit zdvojování úsilí a vyměňují si informace a údaje o projektech a programech technické pomoci souvisejících s bezpečností letectví.

| 10.2 | Strany se zapojují do společných činností s cílem zahájit a koordinovat mezinárodní úsilí při hledání dárců ochotných a schopných přispět cílenou technickou pomocí státům se závažnými bezpečnostními nedostatky. |
| --- | --- |

10.2

Strany se zapojují do společných činností s cílem zahájit a koordinovat mezinárodní úsilí při hledání dárců ochotných a schopných přispět cílenou technickou pomocí státům se závažnými bezpečnostními nedostatky.

| 10.3 | Příspěvky EU se zejména zaměřují na programy a projekty určené na pomoc státům a regionálním orgánům civilního letectví při řešení závažných bezpečnostních nedostatků, provádění standardů a doporučených postupů ICAO, rozvoji spolupráce v oblasti regulace a posilování státních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně vytvoření regionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu. |
| --- | --- |

10.3

Příspěvky EU se zejména zaměřují na programy a projekty určené na pomoc státům a regionálním orgánům civilního letectví při řešení závažných bezpečnostních nedostatků, provádění standardů a doporučených postupů ICAO, rozvoji spolupráce v oblasti regulace a posilování státních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně vytvoření regionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu.

11.   Regionální spolupráce

| 11.1 | Strany upřednostňují činnosti zaměřené na urychlení zřizování regionálních organizací dohledu nad bezpečností provozu, jestliže regionální přístup nabízí možnosti pro zlepšení nákladové efektivnosti, dohledu nebo standardizačních procesů. |
| --- | --- |

11.1

Strany upřednostňují činnosti zaměřené na urychlení zřizování regionálních organizací dohledu nad bezpečností provozu, jestliže regionální přístup nabízí možnosti pro zlepšení nákladové efektivnosti, dohledu nebo standardizačních procesů.

12.   Odborná pomoc

| 12.1 | Aniž jsou dotčeny režimy odborné pomoci vytvořené mimo oblast působnosti této přílohy, snaží se EU poskytovat ICAO na požádání odborníky s doloženou technickou praxí v příslušných oblastech bezpečnosti letectví, kteří provádějí úkoly a účastní se činností spadajících do oblasti působnosti této přílohy. Podmínky této odborné pomoci jsou upřesněny v pracovním ujednání mezi stranami. |
| --- | --- |

12.1

Aniž jsou dotčeny režimy odborné pomoci vytvořené mimo oblast působnosti této přílohy, snaží se EU poskytovat ICAO na požádání odborníky s doloženou technickou praxí v příslušných oblastech bezpečnosti letectví, kteří provádějí úkoly a účastní se činností spadajících do oblasti působnosti této přílohy. Podmínky této odborné pomoci jsou upřesněny v pracovním ujednání mezi stranami.

13.   Odborná příprava

| 13.1 | Každá strana případně umožní účast personálu druhé strany na veškerých programech odborné přípravy v oblasti bezpečnosti letectví, které zajišťuje. |
| --- | --- |

13.1

Každá strana případně umožní účast personálu druhé strany na veškerých programech odborné přípravy v oblasti bezpečnosti letectví, které zajišťuje.

| 13.2 | Strany si vyměňují informace a materiály vztahující se k programům odborné přípravy v oblasti bezpečnosti letectví a případně koordinují tvorbu programů odborné přípravy nebo při ní spolupracují. |
| --- | --- |

13.2

Strany si vyměňují informace a materiály vztahující se k programům odborné přípravy v oblasti bezpečnosti letectví a případně koordinují tvorbu programů odborné přípravy nebo při ní spolupracují.

| 13.3 | V rámci činností, na něž se vztahuje článek 10 této přílohy, strany spolupracují při umožňování a koordinaci účasti na programech odborné přípravy školených osob pocházejících ze států nebo regionů, jimž některá strana poskytuje technickou pomoc. |
| --- | --- |

13.3

V rámci činností, na něž se vztahuje článek 10 této přílohy, strany spolupracují při umožňování a koordinaci účasti na programech odborné přípravy školených osob pocházejících ze států nebo regionů, jimž některá strana poskytuje technickou pomoc.

14.   Přezkum

| 14.1 | Strany pravidelně přezkoumávají provádění této přílohy a v případě potřeby zohledňují vývoj příslušných politik nebo právních předpisů. |
| --- | --- |

14.1

Strany pravidelně přezkoumávají provádění této přílohy a v případě potřeby zohledňují vývoj příslušných politik nebo právních předpisů.

| 14.2 | Veškeré přezkumy této přílohy provádí společný výbor EU-ICAO zřízený podle článku 7 MOS ICAO. |
| --- | --- |

14.2

Veškeré přezkumy této přílohy provádí společný výbor EU-ICAO zřízený podle článku 7 MOS ICAO.

15.   Vstup v platnost, změny a ukončení platnosti

| 15.1 | Tato příloha vstupuje v platnost dnem přijetí společným výborem EU-ICAO a zůstává platnou až do ukončení své platnosti. |
| --- | --- |

15.1

Tato příloha vstupuje v platnost dnem přijetí společným výborem EU-ICAO a zůstává platnou až do ukončení své platnosti.

| 15.2 | Pracovní ujednání dohodnutá podle této přílohy vstupují v platnost dnem přijetí společným výborem EU-ICAO. |
| --- | --- |

15.2

Pracovní ujednání dohodnutá podle této přílohy vstupují v platnost dnem přijetí společným výborem EU-ICAO.

| 15.3 | Veškeré změny nebo ukončení platnosti pracovních ujednání přijatých podle této přílohy se sjednávají ve společném výboru EU-ICAO. |
| --- | --- |

15.3

Veškeré změny nebo ukončení platnosti pracovních ujednání přijatých podle této přílohy se sjednávají ve společném výboru EU-ICAO.

| 15.4 | Kterákoliv strana může platnost této přílohy kdykoliv ukončit. Ukončení platnosti se provede šest měsíců poté, co jedna strana obdrží od druhé strany písemné oznámení o ukončení platnosti, nebylo-li oznámení o ukončení platnosti po vzájemné dohodě stran před uplynutím této šestiměsíční lhůty staženo. |
| --- | --- |

15.4

Kterákoliv strana může platnost této přílohy kdykoliv ukončit. Ukončení platnosti se provede šest měsíců poté, co jedna strana obdrží od druhé strany písemné oznámení o ukončení platnosti, nebylo-li oznámení o ukončení platnosti po vzájemné dohodě stran před uplynutím této šestiměsíční lhůty staženo.

| 15.5 | Aniž jsou dotčena jiná ustanovení tohoto článku, v případě, že je ukončena platnost MOS ICAO, je současně ukončena platnost této přílohy a veškerých pracovních ujednání přijatých v souladu s ní.“ |
| --- | --- |

15.5

Aniž jsou dotčena jiná ustanovení tohoto článku, v případě, že je ukončena platnost MOS ICAO, je současně ukončena platnost této přílohy a veškerých pracovních ujednání přijatých v souladu s ní.“

---

NAŘÍZENÍ

| 9.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 905/2011

ze dne 1. září 2011,

kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Opatření byla nastavena na úrovni odstranění újmy a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla se pohybuje mezi 87,5 EUR a 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 153,6 EUR za tunu (dále jen „současná cla“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Opatření byla nastavena na úrovni odstranění újmy a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla se pohybuje mezi 87,5 EUR a 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 153,6 EUR za tunu (dále jen „současná cla“).

| (2) | Nařízením (ES) č. 2603/2000 (5) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (6) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po posledním přezkumném šetření. Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Sazba cla se pohybuje mezi 0 EUR a 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 69,4 EUR za tunu (dále jen „současná vyrovnávací opatření“). |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (ES) č. 2603/2000 (5) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (6) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po posledním přezkumném šetření. Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Sazba cla se pohybuje mezi 0 EUR a 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 69,4 EUR za tunu (dále jen „současná vyrovnávací opatření“).

| (3) | Rozhodnutím 2000/745/ES (7) Komise přijala nabídky závazků několika vyvážejících výrobců, přičemž stanovila minimální dovozní cenu (dále jen „závazek“). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím 2000/745/ES (7) Komise přijala nabídky závazků několika vyvážejících výrobců, přičemž stanovila minimální dovozní cenu (dále jen „závazek“).

1.2   Žádost o přezkum

| (4) | Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum současných vyrovnávacích opatření. Zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem. |
| --- | --- |

(4)

Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum současných vyrovnávacích opatření. Zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem.

| (5) | Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši současného cla. Žadatel zejména tvrdil, že se podstatně změnily výrobní náklady společnosti, což vedlo k výrazně nižšímu dumpingovému rozpětí než v době zavedení současných cel. Žadatelem provedené srovnání jeho domácích cen a jeho vývozních cen do Unie naznačovalo, že dumpingové rozpětí bylo výrazně nižší než výše současných cel. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši současného cla. Žadatel zejména tvrdil, že se podstatně změnily výrobní náklady společnosti, což vedlo k výrazně nižšímu dumpingovému rozpětí než v době zavedení současných cel. Žadatelem provedené srovnání jeho domácích cen a jeho vývozních cen do Unie naznačovalo, že dumpingové rozpětí bylo výrazně nižší než výše současných cel.

1.3   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

| (6) | Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“), a zveřejněním oznámení o zahájení (8) v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. června 2010 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(6)

Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“), a zveřejněním oznámení o zahájení (8) v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. června 2010 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.

1.4   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

| (7) | Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalát (PET) s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(7)

Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalát (PET) s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

| (8) | Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozních trzích jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(8)

Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozních trzích jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.

1.5   Dotčené strany

| (9) | O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(9)

O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (10) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(10)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (11) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď. |
| --- | --- |

(11)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.

| (12) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci v prostorách žadatele v Bombaji v Indii. |
| --- | --- |

(12)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci v prostorách žadatele v Bombaji v Indii.

1.6   Období přezkumného šetření

| (13) | Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(13)

Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).

2.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

2.1   Trvalá povaha údajné změny okolností během období přezkumného šetření

| (14) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda se okolnosti týkající se dumpingu podstatně změnily a zda tato změna je trvalé povahy. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda se okolnosti týkající se dumpingu podstatně změnily a zda tato změna je trvalé povahy.

| (15) | Žadatel tvrdil, že změny jeho běžné hodnoty a vývozních cen od původního šetření, kterým se stanovilo jeho dumpingové rozpětí, vyplynuly z podstatné změny výrobních nákladů. Podle žadatele byla změna jeho výrobních nákladů spojená se snížením cel uplatňovaných na dovoz základní suroviny, kterou používá při výrobním procesu, do Indie. Žadatel dále rovněž tvrdil, že snížení cel vedlo k omezení vývozních pobídek, což způsobilo změnu domácích prodejních cen použitých ke stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(15)

Žadatel tvrdil, že změny jeho běžné hodnoty a vývozních cen od původního šetření, kterým se stanovilo jeho dumpingové rozpětí, vyplynuly z podstatné změny výrobních nákladů. Podle žadatele byla změna jeho výrobních nákladů spojená se snížením cel uplatňovaných na dovoz základní suroviny, kterou používá při výrobním procesu, do Indie. Žadatel dále rovněž tvrdil, že snížení cel vedlo k omezení vývozních pobídek, což způsobilo změnu domácích prodejních cen použitých ke stanovení běžné hodnoty.

| (16) | Zjistilo se však, že i přes snížení cel a omezení vývozních pobídek byly domácí prodejní ceny společnosti, jež se použily ke stanovení běžné hodnoty během období přezkumného šetření, vyšší než ceny použité při původním šetření, v němž se stanovilo dumpingové rozpětí žadatele. Vyšší domácí prodejní ceny byly způsobeny mimo jiné vyššími náklady na některé suroviny a jiné vstupy. |
| --- | --- |

(16)

Zjistilo se však, že i přes snížení cel a omezení vývozních pobídek byly domácí prodejní ceny společnosti, jež se použily ke stanovení běžné hodnoty během období přezkumného šetření, vyšší než ceny použité při původním šetření, v němž se stanovilo dumpingové rozpětí žadatele. Vyšší domácí prodejní ceny byly způsobeny mimo jiné vyššími náklady na některé suroviny a jiné vstupy.

| (17) | Pokud jde o vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření, tyto ceny byly stanoveny podle čl. 2 odst. 8 a 9 základního nařízení. Přesto se muselo zejména analyzovat, zda existence cenového závazku, podle kterého byl žadatel povinen prodávat výrobek na trh Unie za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena stanovená pro každý měsíc, měla během období přezkumného šetření vliv na vývozní ceny žadatele. Na základě níže uvedených důvodů byl vyvozen závěr, že vývoz do Unie byl cenovým závazkem skutečně ovlivněn. Vzhledem k tomu, že žadatel musel dodržovat minimální dovozní cenu vyplývající z jeho závazku, rozhodl se nevyvážet do Unie během konkrétních měsíců období přezkumného šetření, kdy jeho vývozní ceny na jiné vývozní trhy byly nižší než minimální dovozní cena. |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření, tyto ceny byly stanoveny podle čl. 2 odst. 8 a 9 základního nařízení. Přesto se muselo zejména analyzovat, zda existence cenového závazku, podle kterého byl žadatel povinen prodávat výrobek na trh Unie za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena stanovená pro každý měsíc, měla během období přezkumného šetření vliv na vývozní ceny žadatele. Na základě níže uvedených důvodů byl vyvozen závěr, že vývoz do Unie byl cenovým závazkem skutečně ovlivněn. Vzhledem k tomu, že žadatel musel dodržovat minimální dovozní cenu vyplývající z jeho závazku, rozhodl se nevyvážet do Unie během konkrétních měsíců období přezkumného šetření, kdy jeho vývozní ceny na jiné vývozní trhy byly nižší než minimální dovozní cena.

| (18) | Bylo konstatováno, že žadatel prodával výrobek do Unie pouze během šesti měsíců období přezkumného šetření. Na druhé straně v průběhu tohoto období prodával výrobky na jiné vývozní trhy, na nichž nemusel splňovat povinnosti stanovené v cenovém závazku. Ukázalo se, že vývozní ceny do třetích zemí během měsíců, kdy žadatel nevyvážel do Unie, byly podstatně nižší než stanovená minimální dovozní cena. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze proto oprávněně předpokládat, že jediným důvodem, proč žadatel ve zbývajících měsících neprodával výrobky do Unie, byla jeho povinnost splňovat své závazky, a nemohl tedy prodávat za cenu nižší, než je stanovená minimální dovozní cena. |
| --- | --- |

(18)

Bylo konstatováno, že žadatel prodával výrobek do Unie pouze během šesti měsíců období přezkumného šetření. Na druhé straně v průběhu tohoto období prodával výrobky na jiné vývozní trhy, na nichž nemusel splňovat povinnosti stanovené v cenovém závazku. Ukázalo se, že vývozní ceny do třetích zemí během měsíců, kdy žadatel nevyvážel do Unie, byly podstatně nižší než stanovená minimální dovozní cena. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze proto oprávněně předpokládat, že jediným důvodem, proč žadatel ve zbývajících měsících neprodával výrobky do Unie, byla jeho povinnost splňovat své závazky, a nemohl tedy prodávat za cenu nižší, než je stanovená minimální dovozní cena.

| (19) | Žadatel popřel zjištění, podle kterého důvod, proč neprodával výrobky na trh Unie, souvisí s existujícím závazkem. Žadatel namítal, že pokud jde o jeho prodej v období přezkumného šetření na jiné velké vývozní trhy, v některých měsících neuskutečnil žádný prodej, a nepravidelný prodej tedy nepředstavoval vlastnost specifickou pro trh Unie. Dále tvrdil, že z měsíčního srovnání dovozních cen dotčeného výrobku do Unie ze všech ostatních vyvážejících zemí a/nebo dovozních cen dotčeného výrobku pocházejícího z Indie s měsíční minimální dovozní cenou společnosti by vyplynulo, že žadatel by byl býval schopen prodávat výrobky do Unie ve všech měsících období přezkumného šetření, aniž by porušil svoje závazky. |
| --- | --- |

(19)

Žadatel popřel zjištění, podle kterého důvod, proč neprodával výrobky na trh Unie, souvisí s existujícím závazkem. Žadatel namítal, že pokud jde o jeho prodej v období přezkumného šetření na jiné velké vývozní trhy, v některých měsících neuskutečnil žádný prodej, a nepravidelný prodej tedy nepředstavoval vlastnost specifickou pro trh Unie. Dále tvrdil, že z měsíčního srovnání dovozních cen dotčeného výrobku do Unie ze všech ostatních vyvážejících zemí a/nebo dovozních cen dotčeného výrobku pocházejícího z Indie s měsíční minimální dovozní cenou společnosti by vyplynulo, že žadatel by byl býval schopen prodávat výrobky do Unie ve všech měsících období přezkumného šetření, aniž by porušil svoje závazky.

| (20) | S tvrzeními žadatele nelze souhlasit, neboť společnost na jedné straně soustředila svoji činnost na vybrané jednotlivé trhy, které mají svá specifika a nenaznačují, proč společnost neprodávala do Unie. Na druhé straně žadatelem provedená srovnání vycházela z celkových statistických údajů, zatímco zjištění tohoto přezkumu se zakládají na údajích týkajících se dané společnosti, které mají větší výpovědní hodnotu a jsou spolehlivějším zdrojem, pokud jde o vyvození závěrů. Tvrzení předložená žadatelem rovněž nebyla zcela nesporná, například v některých měsících byly celkové dovozní ceny do Unie skutečně vyšší než minimální dovozní cena, zatímco v jiných obdobích byly celkové dovozní ceny nižší, takže z nich nebylo možné vyvodit žádné obecné závěry. Je však nesporné, že žadatel prodával do Unie pouze v měsících, kdy celkové dovozní ceny do Unie odpovídaly minimální dovozní ceně nebo ji převyšovaly. |
| --- | --- |

(20)

S tvrzeními žadatele nelze souhlasit, neboť společnost na jedné straně soustředila svoji činnost na vybrané jednotlivé trhy, které mají svá specifika a nenaznačují, proč společnost neprodávala do Unie. Na druhé straně žadatelem provedená srovnání vycházela z celkových statistických údajů, zatímco zjištění tohoto přezkumu se zakládají na údajích týkajících se dané společnosti, které mají větší výpovědní hodnotu a jsou spolehlivějším zdrojem, pokud jde o vyvození závěrů. Tvrzení předložená žadatelem rovněž nebyla zcela nesporná, například v některých měsících byly celkové dovozní ceny do Unie skutečně vyšší než minimální dovozní cena, zatímco v jiných obdobích byly celkové dovozní ceny nižší, takže z nich nebylo možné vyvodit žádné obecné závěry. Je však nesporné, že žadatel prodával do Unie pouze v měsících, kdy celkové dovozní ceny do Unie odpovídaly minimální dovozní ceně nebo ji převyšovaly.

| (21) | Žadatelovo tvrzení, že pokud by chtěl, mohl během daného šestiměsíčního období, kdy prodával výrobky na jiné vývozní trhy za cenu nižší než jeho minimální dovozní cena, prodávat výrobky na trh Unie, se zamítá jako spekulativní a neopodstatněné. Žadatel nepředložil žádné jiné tvrzení, pokud jde o důvody, proč během uvedených šesti měsíců neprodával výrobky do Unie, když tytéž výrobky zároveň prodával na jiných vývozních trzích za cenu nižší než jeho minimální dovozní cena. Proto byl učiněn závěr, že žadatel během určitého období neprodával výrobky do Unie z důvodu nutnosti splnit své závazky. V důsledku toho nejsou vývozní ceny účtované na trhu Unie v období přezkumného šetření spolehlivé. |
| --- | --- |

(21)

Žadatelovo tvrzení, že pokud by chtěl, mohl během daného šestiměsíčního období, kdy prodával výrobky na jiné vývozní trhy za cenu nižší než jeho minimální dovozní cena, prodávat výrobky na trh Unie, se zamítá jako spekulativní a neopodstatněné. Žadatel nepředložil žádné jiné tvrzení, pokud jde o důvody, proč během uvedených šesti měsíců neprodával výrobky do Unie, když tytéž výrobky zároveň prodával na jiných vývozních trzích za cenu nižší než jeho minimální dovozní cena. Proto byl učiněn závěr, že žadatel během určitého období neprodával výrobky do Unie z důvodu nutnosti splnit své závazky. V důsledku toho nejsou vývozní ceny účtované na trhu Unie v období přezkumného šetření spolehlivé.

| (22) | Rovněž byly srovnány prodejní ceny žadatele na trhu Unie a ceny praktikované na jiných vývozních trzích, pro něž neexistoval žádný cenový závazek. Bylo konstatováno, že vývozní ceny na tyto trhy bez závazků ohledně cen byly soustavně nižší po celé období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(22)

Rovněž byly srovnány prodejní ceny žadatele na trhu Unie a ceny praktikované na jiných vývozních trzích, pro něž neexistoval žádný cenový závazek. Bylo konstatováno, že vývozní ceny na tyto trhy bez závazků ohledně cen byly soustavně nižší po celé období přezkumného šetření.

| (23) | Žadatel zpochybnil závěry vyvozené na základě srovnání cen v Unii a na jiných vývozních trzích, přičemž tvrdil, že při analýze podle jednotlivých zemí lze zjistit, že existuje několik dalších vývozních trhů, na nichž jsou účtované ceny, jež převyšují ceny účtované na trhu Unie. V této souvislosti je však podstatnější srovnání průměrných cen než individuální rozdíly při porovnání jednotlivých zemí, které závisí na velikosti trhu, jakož i na zvláštních faktorech spjatých s hospodářskou soutěží, jež na jednotlivých trzích působí. |
| --- | --- |

(23)

Žadatel zpochybnil závěry vyvozené na základě srovnání cen v Unii a na jiných vývozních trzích, přičemž tvrdil, že při analýze podle jednotlivých zemí lze zjistit, že existuje několik dalších vývozních trhů, na nichž jsou účtované ceny, jež převyšují ceny účtované na trhu Unie. V této souvislosti je však podstatnější srovnání průměrných cen než individuální rozdíly při porovnání jednotlivých zemí, které závisí na velikosti trhu, jakož i na zvláštních faktorech spjatých s hospodářskou soutěží, jež na jednotlivých trzích působí.

| (24) | V důsledku toho vývozní ceny na třetí trhy lépe odrážejí běžné počínání společnosti při tvorbě cen. Z rozdílu mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa vyplývá, že existují silné hospodářské důvody, jež by mohly vést žadatele k tomu, aby prodával do Unie za nižší ceny, pokud by nebyla zavedena minimální dovozní cena. Za těchto okolností se má za to, že jakékoli nově vypočtené dumpingové rozpětí vycházející z vývozních cen do Unie během období přezkumného šetření by takto bylo stanoveno na základě cen, jež se podstatně a trvale nezměnily. Tentýž závěr se týká i žadatelova tvrzení uvedeného v 5. bodě odůvodnění, že ze srovnání jeho domácích cen a jeho vývozních cen do Unie by vyplynulo dumpingové rozpětí nižší než výše současných cel. |
| --- | --- |

(24)

V důsledku toho vývozní ceny na třetí trhy lépe odrážejí běžné počínání společnosti při tvorbě cen. Z rozdílu mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa vyplývá, že existují silné hospodářské důvody, jež by mohly vést žadatele k tomu, aby prodával do Unie za nižší ceny, pokud by nebyla zavedena minimální dovozní cena. Za těchto okolností se má za to, že jakékoli nově vypočtené dumpingové rozpětí vycházející z vývozních cen do Unie během období přezkumného šetření by takto bylo stanoveno na základě cen, jež se podstatně a trvale nezměnily. Tentýž závěr se týká i žadatelova tvrzení uvedeného v 5. bodě odůvodnění, že ze srovnání jeho domácích cen a jeho vývozních cen do Unie by vyplynulo dumpingové rozpětí nižší než výše současných cel.

| (25) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není splněna podmínka stanovená v čl. 11 odst. 3 základního nařízení, podle které by se okolnosti ohledně dumpingu měly podstatně změnit. K vyrovnání dumpingu je tudíž nutné nadále zachovávat současnou výši opatření. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není splněna podmínka stanovená v čl. 11 odst. 3 základního nařízení, podle které by se okolnosti ohledně dumpingu měly podstatně změnit. K vyrovnání dumpingu je tudíž nutné nadále zachovávat současnou výši opatření.

| (26) | Žadatel po poskytnutí informací trval na tom, že ceny, které účtuje na trhu Unie, jsou zcela spolehlivé. Vzhledem k tomu, že se tyto vývozní ceny mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření podstatně zvýšily, mělo by se mít údajně za to, že i vývozní chování společnosti se během tohoto období podstatně a trvale změnilo. Proto se údajně podstatně a trvale snížilo i dumpingové rozpětí společnosti. |
| --- | --- |

(26)

Žadatel po poskytnutí informací trval na tom, že ceny, které účtuje na trhu Unie, jsou zcela spolehlivé. Vzhledem k tomu, že se tyto vývozní ceny mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření podstatně zvýšily, mělo by se mít údajně za to, že i vývozní chování společnosti se během tohoto období podstatně a trvale změnilo. Proto se údajně podstatně a trvale snížilo i dumpingové rozpětí společnosti.

| (27) | Dále tvrdil, že trvalá povaha změny okolností není nezbytně rozhodujícím prvkem posouzení, které se má provést po zahájení přezkumu, ale že podstatnější je skutečnost, zda je k vyrovnání dumpingu nutno nadále ukládat clo. Poukázal na základní zásadu stanovenou v čl. 11 odst. 1 základního nařízení a v čl. 11 odst. 1 Antidumpingové dohody WTO, že antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu. S ohledem na tuto skutečnost žadatel tvrdil, že při analýze této potřeby by se mělo posoudit do budoucna přinejmenším to, zda je pravděpodobné nebo zda se předpokládá, že dojde k opakovanému výskytu dumpingu na dříve stanovené úrovni. |
| --- | --- |

(27)

Dále tvrdil, že trvalá povaha změny okolností není nezbytně rozhodujícím prvkem posouzení, které se má provést po zahájení přezkumu, ale že podstatnější je skutečnost, zda je k vyrovnání dumpingu nutno nadále ukládat clo. Poukázal na základní zásadu stanovenou v čl. 11 odst. 1 základního nařízení a v čl. 11 odst. 1 Antidumpingové dohody WTO, že antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu. S ohledem na tuto skutečnost žadatel tvrdil, že při analýze této potřeby by se mělo posoudit do budoucna přinejmenším to, zda je pravděpodobné nebo zda se předpokládá, že dojde k opakovanému výskytu dumpingu na dříve stanovené úrovni.

| (28) | V čl. 11 odst. 1 základního nařízení se stanoví, že „antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu“. Tato zásada platí i v souvislosti s prozatímními přezkumy, což je i případ stávajícího přezkumu, v souvislosti s nimiž čl. 11 odst. 3 základního nařízení stanoví mimo jiné, že „[...] Prozatímní přezkum se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že zachování opatření na vyrovnání dumpingu už není nutné nebo že újma v případě zrušení nebo změny opatření pravděpodobně nebude přetrvávat ani se neobnoví [...]“. Ve výše uvedeném ustanovení se stanoví kritérium, které musí být splněno, pokud zúčastněná strana považuje výši opatření za příliš nízkou nebo příliš vysokou a na základě toho požaduje přezkum daných opatření. V souvislosti s postupem po zahájení přezkumu čl. 11 odst. 3 základního nařízení dále výslovně stanoví, že „v rámci šetření podle tohoto odstavce může Komise mimo jiné zkoumat, zda se okolnosti ohledně dumpingu [...] podstatně změnily [...]. V tomto smyslu se při konečném zjišťování přihlédne ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům“. V čl. 11 odst. 3 se proto stanoví další kritérium k posouzení (tj. podstatná změna okolností) v případě prozatímních přezkumů, které by se mělo během šetření posoudit společně s požadavkem pro zahájení (tj. přezkoumání, zda jsou opatření v současné výši nadále nezbytná), jak tvrdil žadatel. |
| --- | --- |

(28)

V čl. 11 odst. 1 základního nařízení se stanoví, že „antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu“. Tato zásada platí i v souvislosti s prozatímními přezkumy, což je i případ stávajícího přezkumu, v souvislosti s nimiž čl. 11 odst. 3 základního nařízení stanoví mimo jiné, že „[...] Prozatímní přezkum se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že zachování opatření na vyrovnání dumpingu už není nutné nebo že újma v případě zrušení nebo změny opatření pravděpodobně nebude přetrvávat ani se neobnoví [...]“. Ve výše uvedeném ustanovení se stanoví kritérium, které musí být splněno, pokud zúčastněná strana považuje výši opatření za příliš nízkou nebo příliš vysokou a na základě toho požaduje přezkum daných opatření. V souvislosti s postupem po zahájení přezkumu čl. 11 odst. 3 základního nařízení dále výslovně stanoví, že „v rámci šetření podle tohoto odstavce může Komise mimo jiné zkoumat, zda se okolnosti ohledně dumpingu [...] podstatně změnily [...]. V tomto smyslu se při konečném zjišťování přihlédne ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům“. V čl. 11 odst. 3 se proto stanoví další kritérium k posouzení (tj. podstatná změna okolností) v případě prozatímních přezkumů, které by se mělo během šetření posoudit společně s požadavkem pro zahájení (tj. přezkoumání, zda jsou opatření v současné výši nadále nezbytná), jak tvrdil žadatel.

| (29) | Je třeba rovněž poznamenat, že při prozatímních přezkumných šetřeních je běžnou praxí přezkoumat trvalou povahu změněných okolností zjištěných během šetření. V této souvislosti judikatura Tribunálu Evropské unie (9) potvrzuje, že „orgány mají v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců“. Z dostupných důkazů vyplývá, že vývozní ceny účtované žadatelem na trhu Unie neodrážejí skutečnou cenovou politiku žadatele, a proto, jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, vývozní ceny účtované na trhu Unie v období přezkumného šetření nejsou spolehlivé, takže každé nově vypočítané dumpingové rozpětí vycházející z těchto cen by tudíž bylo stanovené na základě cen, jež se podstatně a trvale nezměnily, jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(29)

Je třeba rovněž poznamenat, že při prozatímních přezkumných šetřeních je běžnou praxí přezkoumat trvalou povahu změněných okolností zjištěných během šetření. V této souvislosti judikatura Tribunálu Evropské unie (9) potvrzuje, že „orgány mají v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců“. Z dostupných důkazů vyplývá, že vývozní ceny účtované žadatelem na trhu Unie neodrážejí skutečnou cenovou politiku žadatele, a proto, jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, vývozní ceny účtované na trhu Unie v období přezkumného šetření nejsou spolehlivé, takže každé nově vypočítané dumpingové rozpětí vycházející z těchto cen by tudíž bylo stanovené na základě cen, jež se podstatně a trvale nezměnily, jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění.

| (30) | I přes závěr, že se vývozní ceny do Unie podstatně a trvale nezměnily, byla zvážena žadatelova tvrzení a skutečnost, zda jsou k vyrovnání dumpingu i nadále nezbytná opatření v jejich současné výši. V této souvislosti žadatel tvrdil, že jelikož je jeho dumpingové rozpětí podstatně nižší než to, které bylo zjištěno při původním šetření, a jeho vývozní chování na jiných trzích potvrzuje, že změna dumpingového rozpětí odráží vývoj, který je možné odůvodněně očekávat v budoucnosti, je současná výše opatření jednoznačně příliš vysoká. Zjistilo se však, že tato tvrzení nejsou podložená. Za prvé, pokud jde o vývozní chování žadatele na jiných trzích, vyšlo najevo, že v rozporu s tvrzením žadatele uvedeným v jeho žádosti byly ceny při vývozu na tyto trhy v průměru téměř o 10 % nižší než ceny při vývozu do Unie. Mezi tyto vývozní trhy ve třetích zemích patří několik zemí s různou velikostí trhu, přičemž některé z nich pravděpodobně nemají domácí výrobu PET. Tyto trhy tudíž mají své individuální charakteristiky hospodářské soutěže, jež vedou k cenám a vývoji odlišným od cen a vývoje na trhu Unie. Za druhé, i kdyby se zjistilo, že současná výše opatření by se měla změnit, jelikož už není k vyrovnání dumpingu nutná, vzhledem k uvedeným zjištěním nelze s přiměřenou přesností stanovit, jaká by byla vhodná výše, jestliže neexistují spolehlivé vývozní ceny vyplývající z běžných podmínek na trhu Unie a tyto podmínky odrážející. |
| --- | --- |

(30)

I přes závěr, že se vývozní ceny do Unie podstatně a trvale nezměnily, byla zvážena žadatelova tvrzení a skutečnost, zda jsou k vyrovnání dumpingu i nadále nezbytná opatření v jejich současné výši. V této souvislosti žadatel tvrdil, že jelikož je jeho dumpingové rozpětí podstatně nižší než to, které bylo zjištěno při původním šetření, a jeho vývozní chování na jiných trzích potvrzuje, že změna dumpingového rozpětí odráží vývoj, který je možné odůvodněně očekávat v budoucnosti, je současná výše opatření jednoznačně příliš vysoká. Zjistilo se však, že tato tvrzení nejsou podložená. Za prvé, pokud jde o vývozní chování žadatele na jiných trzích, vyšlo najevo, že v rozporu s tvrzením žadatele uvedeným v jeho žádosti byly ceny při vývozu na tyto trhy v průměru téměř o 10 % nižší než ceny při vývozu do Unie. Mezi tyto vývozní trhy ve třetích zemích patří několik zemí s různou velikostí trhu, přičemž některé z nich pravděpodobně nemají domácí výrobu PET. Tyto trhy tudíž mají své individuální charakteristiky hospodářské soutěže, jež vedou k cenám a vývoji odlišným od cen a vývoje na trhu Unie. Za druhé, i kdyby se zjistilo, že současná výše opatření by se měla změnit, jelikož už není k vyrovnání dumpingu nutná, vzhledem k uvedeným zjištěním nelze s přiměřenou přesností stanovit, jaká by byla vhodná výše, jestliže neexistují spolehlivé vývozní ceny vyplývající z běžných podmínek na trhu Unie a tyto podmínky odrážející.

| (31) | Žadatel se na závěr domníval, že by se mohla provést úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a zejména s jeho čl. 2 odst. 10 písm. k) pro „rozdíly v jiných činitelích [...], pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen ve smyslu tohoto odstavce“. |
| --- | --- |

(31)

Žadatel se na závěr domníval, že by se mohla provést úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a zejména s jeho čl. 2 odst. 10 písm. k) pro „rozdíly v jiných činitelích [...], pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen ve smyslu tohoto odstavce“.

| (32) | Vzhledem k výše uvedenému závěru, že vývozní ceny se podstatně a trvale nezměnily, nelze stanovit dumpingové rozpětí. Z tohoto důvodu je žádost o úpravu irelevantní, a tudíž se zamítá. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k výše uvedenému závěru, že vývozní ceny se podstatně a trvale nezměnily, nelze stanovit dumpingové rozpětí. Z tohoto důvodu je žádost o úpravu irelevantní, a tudíž se zamítá.

3.   UKONČENÍ ŠETŘENÍ

| (33) | Vzhledem ke zjištěním, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, se má za to, že tento přezkum by měl být ukončen beze změny výše cla pro žadatele. Antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1286/2008 na dovoz PET vyráběných žadatelem by proto měla zůstat nezměněna. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem ke zjištěním, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, se má za to, že tento přezkum by měl být ukončen beze změny výše cla pro žadatele. Antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1286/2008 na dovoz PET vyráběných žadatelem by proto měla zůstat nezměněna.

4.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (34) | Žadatel a ostatní dotčené strany byli informováni o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout tento přezkum ukončit. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr. |
| --- | --- |

(34)

Žadatel a ostatní dotčené strany byli informováni o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout tento přezkum ukončit. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr.

5.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (35) | Tento přezkum by proto měl být ukončen beze změny nařízení (ES) č. 192/2007, |
| --- | --- |

(35)

Tento přezkum by proto měl být ukončen beze změny nařízení (ES) č. 192/2007,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících mimo jiné z Indie se ukončuje beze změny platných opatření.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. září 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 34.

6

(7)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 88.

7

(8)  Úř. věst. C 151, 10.6.2010, s. 15.

8

(9)  Věc T-143/06 MTZ Polyfilms v. Rada Evropské unie, Sb. rozh. 2009, s. II-4133, bod 48.

9

---

| 9.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/19

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 906/2011

ze dne 2. září 2011,

kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antisubvenční šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (3) konečné vyrovnávací clo na další období pěti let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) v návaznosti na částečný prozatímní přezkum (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antisubvenční šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (3) konečné vyrovnávací clo na další období pěti let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) v návaznosti na částečný prozatímní přezkum (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců.

1.2   Stávající antidumpingová opatření

| (2) | Nařízením (ES) č. 2604/2000 (5) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antidumpingové šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (6) konečné antidumpingové clo na další období pěti let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 v návaznosti na poslední přezkumné šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybovala v rozmezí od 87,5 EUR do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingová opatření“). |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (ES) č. 2604/2000 (5) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antidumpingové šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (6) konečné antidumpingové clo na další období pěti let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 v návaznosti na poslední přezkumné šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybovala v rozmezí od 87,5 EUR do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingová opatření“).

| (3) | Rozhodnutím 2000/745/ES (7) přijala Komise závazky nabídnuté několika vyvážejícími výrobci stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „závazky“). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím 2000/745/ES (7) přijala Komise závazky nabídnuté několika vyvážejícími výrobci stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „závazky“).

1.3   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

| (4) | Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem. |
| --- | --- |

(4)

Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem.

| (5) | Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Uvedené snížení celkové výše subvencí je patrně především důsledkem významného poklesu výhod využitých v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB)“. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Uvedené snížení celkové výše subvencí je patrně především důsledkem významného poklesu výhod využitých v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB)“.

| (6) | Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 10. června 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (8) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „stávající přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(6)

Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 10. června 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (8) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „stávající přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.

1.4   Strany dotčené šetřením

| (7) | O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(7)

O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (8) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(8)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (9) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi. |
| --- | --- |

(9)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.

| (10) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Bombaji v Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Bombaji (regionální kancelář generálního ředitelství pro zahraniční obchod). |
| --- | --- |

(10)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Bombaji v Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Bombaji (regionální kancelář generálního ředitelství pro zahraniční obchod).

1.5   Období přezkumného šetření

| (11) | Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).

1.6   Souběžné antidumpingové šetření

| (12) | Dne 10. června 2010 (9) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (10) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli. |
| --- | --- |

(12)

Dne 10. června 2010 (9) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (10) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.

| (13) | V rámci souběžného antidumpingového šetření se zjistilo, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, a proto bylo šetření ukončeno beze změny stávajících antidumpingových opatření použitelných na žadatele. |
| --- | --- |

(13)

V rámci souběžného antidumpingového šetření se zjistilo, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, a proto bylo šetření ukončeno beze změny stávajících antidumpingových opatření použitelných na žadatele.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (14) | Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628–5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(14)

Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628–5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

2.2   Obdobný výrobek

| (15) | Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl stávající přezkum omezen na zjištění subvencování ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(15)

Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl stávající přezkum omezen na zjištění subvencování ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.

3.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

3.1.   Subvencování

| (16) | Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí: | Celostátní režimy:







  a) | režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“); |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Celostátní režimy:

a)

režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);

| b) | režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“); |
| --- | --- |

b)

režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);

| c) | režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“); |
| --- | --- |

c)

režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“);

| d) | režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“); |
| --- | --- |

d)

režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);

| e) | režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“); |
| --- | --- |

e)

režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);

| f) | režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“). |
| --- | --- |

f)

režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).

| | Regionální režimy:







  g) | pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice. |
| --- | --- | --- |

Regionální režimy:

g)

pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice.

| (17) | Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FTP 04–09“ a „FTP 09–14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04–09 a FTP 09–14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I”, dále jen „HOP I 04–09“ respektive „HOP I 09–14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(17)

Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FTP 04–09“ a „FTP 09–14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04–09 a FTP 09–14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I”, dále jen „HOP I 04–09“ respektive „HOP I 09–14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

| (18) | Režim f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. |
| --- | --- |

(18)

Režim f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.

| (19) | Režim g) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek. |
| --- | --- |

(19)

Režim g) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.

3.1.1   Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)

a)   Právní základ

| (20) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09–14 a v odstavcích 4.1 až 4.30A příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(20)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09–14 a v odstavcích 4.1 až 4.30A příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14.

b)   Podmínky pro poskytování podpory

| (21) | Režim předběžného povolení sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 22. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro režim PP na fyzický vývoz a režim PP na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(21)

Režim předběžného povolení sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 22. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro režim PP na fyzický vývoz a režim PP na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

c)   Praktické provádění

| (22) | Předběžná povolení mohou být vydávána na:
  i)   fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v povolení,
  ii)   roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel povolení může – do určité mezní hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností – bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
  iii)   dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
  iv)   domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
  v)   ARO: držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
  vi)   tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

(22)

Předběžná povolení mohou být vydávána na:

i)   fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v povolení,

ii)   roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel povolení může – do určité mezní hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností – bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,

iii)   dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,

iv)   domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,

v)   ARO: držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,

vi)   tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

| (23) | Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření získal žadatel úlevy spadající pouze do jednoho podrežimu vztahujícího se k dotyčnému výrobku, a to.: iv) domnělý vývoz v rámci režimu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů. |
| --- | --- |

(23)

Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření získal žadatel úlevy spadající pouze do jednoho podrežimu vztahujícího se k dotyčnému výrobku, a to.: iv) domnělý vývoz v rámci režimu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.

| (24) | Pokud jde o využití režimu PP pro domnělý vývoz během období přezkumného šetření, jsou povolený dovoz i povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotyčného výrobku a vydává je indická vláda. |
| --- | --- |

(24)

Pokud jde o využití režimu PP pro domnělý vývoz během období přezkumného šetření, jsou povolený dovoz i povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotyčného výrobku a vydává je indická vláda.

| (25) | Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů pro každé povolení, ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04–09 a HOP I 09–14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. |
| --- | --- |

(25)

Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů pro každé povolení, ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04–09 a HOP I 09–14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.

| (26) | Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců) po vydání povolení. |
| --- | --- |

(26)

Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců) po vydání povolení.

| (27) | Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Způsobilými vstupními materiály mohou být také suroviny používané při výrobě předcházejících výrobků. Dále vyšlo najevo, že žadatel, ačkoli je to jeho povinností, nevedl pro všechny licence registr spotřeby výše uvedený ve 25. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. Žadatel i přes porušení tohoto požadavku využíval výhody v rámci režimu PP, které kromě toho, s ohledem na zjištěné nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů, převyšovaly rozsah stanovený právními předpisy. |
| --- | --- |

(27)

Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Způsobilými vstupními materiály mohou být také suroviny používané při výrobě předcházejících výrobků. Dále vyšlo najevo, že žadatel, ačkoli je to jeho povinností, nevedl pro všechny licence registr spotřeby výše uvedený ve 25. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. Žadatel i přes porušení tohoto požadavku využíval výhody v rámci režimu PP, které kromě toho, s ohledem na zjištěné nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů, převyšovaly rozsah stanovený právními předpisy.

d)   Závěr

| (28) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění vývozci, jenž je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(28)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění vývozci, jenž je předmětem šetření.

| (29) | Navíc režim PP pro domnělý vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu. |
| --- | --- |

(29)

Navíc režim PP pro domnělý vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.

| (30) | Stávající přezkum tudíž potvrdil, že hlavní podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů nemohou být samy o sobě považovány za ověřovací systém skutečné spotřeby, protože se zjistilo, že jsou nadměrně velkorysé a že indická vláda nepožaduje zpět výhody získané navíc. Neprováděla se účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Navíc se potvrdilo, že ačkoli to vyžaduje zákon, není v praxi zaručeno zapojení autorizovaných účetních do ověřovacího procesu. |
| --- | --- |

(30)

Stávající přezkum tudíž potvrdil, že hlavní podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů nemohou být samy o sobě považovány za ověřovací systém skutečné spotřeby, protože se zjistilo, že jsou nadměrně velkorysé a že indická vláda nepožaduje zpět výhody získané navíc. Neprováděla se účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Navíc se potvrdilo, že ačkoli to vyžaduje zákon, není v praxi zaručeno zapojení autorizovaných účetních do ověřovacího procesu.

| (31) | Režim PP pro domnělý vývoz je tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(31)

Režim PP pro domnělý vývoz je tudíž napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (32) | Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení a písm. i) jeho přílohy I lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému. |
| --- | --- |

(32)

Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení a písm. i) jeho přílohy I lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

| (33) | Výše subvencí pro žadatele byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podrežimu domnělého vývozu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(33)

Výše subvencí pro žadatele byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podrežimu domnělého vývozu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (34) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,52 %. |
| --- | --- |

(34)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,52 %.

3.1.2   Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)

a)   Právní základ

| (35) | Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(35)

Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14.

b)   Podmínky pro poskytování podpory

| (36) | Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(36)

Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění

| (37) | Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz výše 24. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovezeného obsahu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 Rs/kg. |
| --- | --- |

(37)

Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz výše 24. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovezeného obsahu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 Rs/kg.

| (38) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat orgánům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody. |
| --- | --- |

(38)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat orgánům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.

| (39) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(39)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

| (40) | Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příruček HOP I 04–09 a HOP 09–14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku). |
| --- | --- |

(40)

Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příruček HOP I 04–09 a HOP 09–14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).

| (41) | Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu během období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(41)

Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu během období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěr

| (42) | Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(42)

Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (43) | Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (44) | Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB. |
| --- | --- |

(44)

Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB.

e)   Výpočet výše subvence

| (45) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (46) | Bylo zjištěno, že výhody vyplývající z režimu DEPB se soustředily na dotčený výrobek. Proto se považuje za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí týkajících se dotčeného výrobku provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(46)

Bylo zjištěno, že výhody vyplývající z režimu DEPB se soustředily na dotčený výrobek. Proto se považuje za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí týkajících se dotčeného výrobku provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.

| (47) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. |
| --- | --- |

(47)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.

| (48) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(48)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (49) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 7,52 %. |
| --- | --- |

(49)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 7,52 %.

3.1.3   Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)

a)   Právní základ

| (50) | Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(50)

Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14.

b)   Podmínky pro poskytování podpory

| (51) | Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(51)

Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

c)   Praktické provádění

| (52) | Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Režim EPCG stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě daného množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09–14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(52)

Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Režim EPCG stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě daného množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09–14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (53) | Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG. |
| --- | --- |

(53)

Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.

d)   Závěr

| (54) | Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti. |
| --- | --- |

(54)

Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.

| (55) | Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (56) | Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(56)

Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (57) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků používaných v petrochemickém odvětví a dalších odvětvích, na něž žadatel dostal takovéto výhody, na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry uplatňovaná žadatelem na prodej v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(57)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků používaných v petrochemickém odvětví a dalších odvětvích, na něž žadatel dostal takovéto výhody, na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry uplatňovaná žadatelem na prodej v průběhu období přezkumného šetření.

| (58) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat petrochemického odvětví a dalších odvětví, na něž byly tyto výhody během období přezkumného šetření získány (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(58)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat petrochemického odvětví a dalších odvětví, na něž byly tyto výhody během období přezkumného šetření získány (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (59) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření činí 1,49 %. |
| --- | --- |

(59)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření činí 1,49 %.

3.1.4   Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)

a)   Právní základ

| (60) | Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09–14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04–09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(60)

Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09–14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04–09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09–14.

b)   Podmínky pro poskytování podpory

| (61) | Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(61)

Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění

| (62) | Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 (C) příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % až 3 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty. |
| --- | --- |

(62)

Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 (C) příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % až 3 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.

| (63) | Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků. |
| --- | --- |

(63)

Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků.

| (64) | Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozních zakázek, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit. |
| --- | --- |

(64)

Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozních zakázek, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.

d)   Závěr

| (65) | Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(65)

Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (66) | Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(66)

Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (67) | Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(67)

Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (68) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce na vývoz dotčeného výrobku a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem využívajícím tohoto režimu na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(68)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce na vývoz dotčeného výrobku a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem využívajícím tohoto režimu na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (69) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. |
| --- | --- |

(69)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.

| (70) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,87 %. |
| --- | --- |

(70)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,87 %.

3.1.5   Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)

| (71) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu FPS žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(71)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu FPS žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.1.6   Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)

| (72) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu ITES žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(72)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu ITES žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.1.7   Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice

| (73) | Stát Gudžarát poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě osvobození a/nebo odkladu daně z prodeje a nákupu, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu. |
| --- | --- |

(73)

Stát Gudžarát poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě osvobození a/nebo odkladu daně z prodeje a nákupu, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.

a)   Právní základ

| (74) | Podrobný popis tohoto režimu, tak jak je uplatňován vládou státu Gudžarát, je uveden v usnesení vlády státu Gudžarát č. INC-1095/2000(3)/I ze dne 11. září 1995, ve vládním oznámení finančního odboru č. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH ze dne 1. dubna 2006 a v pravidle 18 A pravidel státu Gudžarát týkajících se daně z přidané hodnoty (2006). |
| --- | --- |

(74)

Podrobný popis tohoto režimu, tak jak je uplatňován vládou státu Gudžarát, je uveden v usnesení vlády státu Gudžarát č. INC-1095/2000(3)/I ze dne 11. září 1995, ve vládním oznámení finančního odboru č. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH ze dne 1. dubna 2006 a v pravidle 18 A pravidel státu Gudžarát týkajících se daně z přidané hodnoty (2006).

b)   Podmínky pro poskytování podpory

| (75) | Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví, které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít. |
| --- | --- |

(75)

Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví, které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.

c)   Praktické provádění

| (76) | V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Gudžarát, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny nebo kterým bylo využívání pobídkových režimů „zakázáno“. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet. |
| --- | --- |

(76)

V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Gudžarát, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny nebo kterým bylo využívání pobídkových režimů „zakázáno“. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.

| (77) | Pobídky mohou být poskytnuty kdykoli, neboť neexistují žádná časová omezení ani pro podání žádosti o pobídky, ani pro splnění množstevních kritérií. |
| --- | --- |

(77)

Pobídky mohou být poskytnuty kdykoli, neboť neexistují žádná časová omezení ani pro podání žádosti o pobídky, ani pro splnění množstevních kritérií.

d)   Závěr

| (78) | Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Gudžarát, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a nákupu, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí. |
| --- | --- |

(78)

Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Gudžarát, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a nákupu, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.

| (79) | Režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti. |
| --- | --- |

(79)

Režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.

| (80) | Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice je tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(80)

Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice je tudíž napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (81) | Žadatel tvrdil, že již není způsobilý využívat výhod v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát zaměřeného na kapitálové investice pro jeden ze svých závodů. Šetření toto tvrzení potvrdilo. Během stávajícího šetření pozbyla platnosti způsobilost společnosti týkající se dalšího z jejích závodů. Subvence získané v souvislosti s činností těchto závodů tedy nebyly při výpočtu výše subvence zohledněny. |
| --- | --- |

(81)

Žadatel tvrdil, že již není způsobilý využívat výhod v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát zaměřeného na kapitálové investice pro jeden ze svých závodů. Šetření toto tvrzení potvrdilo. Během stávajícího šetření pozbyla platnosti způsobilost společnosti týkající se dalšího z jejích závodů. Subvence získané v souvislosti s činností těchto závodů tedy nebyly při výpočtu výše subvence zohledněny.

| (82) | Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a nákupu běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej během období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 0,31 %. |
| --- | --- |

(82)

Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a nákupu běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej během období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 0,31 %.

3.1.8   Výše napadnutelných subvencí

| (83) | Celková výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 10,73 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Celková výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 10,73 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (84) | Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence. |
| --- | --- |

(84)

Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.

3.2   Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování

| (85) | V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování. |
| --- | --- |

(85)

V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování.

| (86) | Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během stávajícího přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Nejsou k dispozici doklady o tom, že tyto uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny nebo že budou zavedeny režimy nové. |
| --- | --- |

(86)

Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během stávajícího přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Nejsou k dispozici doklady o tom, že tyto uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny nebo že budou zavedeny režimy nové.

| (87) | Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem nižších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí nižších, než určilo poslední přezkumné šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření překročí účinek napadnutelných subvencí, které působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění. |
| --- | --- |

(87)

Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem nižších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí nižších, než určilo poslední přezkumné šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření překročí účinek napadnutelných subvencí, které působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.

4.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

4.1   Vyrovnávací opatření

| (88) | V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněními stávajícího přezkumu uvedenými v oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se rozpětí subvencování pro žadatele snížila z 13,8 na 10,7 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1286/2008. |
| --- | --- |

(88)

V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněními stávajícího přezkumu uvedenými v oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se rozpětí subvencování pro žadatele snížila z 13,8 na 10,7 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1286/2008.

| (89) | Změněná sazba vyrovnávacího cla by měla být stanovena výší nové sazby subvencování, zjištěnou při tomto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření zůstávají vyšší. |
| --- | --- |

(89)

Změněná sazba vyrovnávacího cla by měla být stanovena výší nové sazby subvencování, zjištěnou při tomto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření zůstávají vyšší.

| (90) | Aby se předešlo tomu, že kolísání cen PET způsobované kolísáním cen ropy povede k vybírání vyšších cel, bylo při původním antisubvenčním šetření rozhodnuto, že opatření by měla mít podobu zvláštního cla. Ze stejného důvodu se má za to, že tento přístup by měl být použit v rámci stávajícího přezkumu. Upravená výše zvláštního cla tedy činí 90,4 EUR/t. |
| --- | --- |

(90)

Aby se předešlo tomu, že kolísání cen PET způsobované kolísáním cen ropy povede k vybírání vyšších cel, bylo při původním antisubvenčním šetření rozhodnuto, že opatření by měla mít podobu zvláštního cla. Ze stejného důvodu se má za to, že tento přístup by měl být použit v rámci stávajícího přezkumu. Upravená výše zvláštního cla tedy činí 90,4 EUR/t.

4.2   Antidumpingová opatření

| (91) | Změna sazby vyrovnávacího cla bude mít dopad na konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 192/2007 na dovoz PET vyrobených žadatelem. |
| --- | --- |

(91)

Změna sazby vyrovnávacího cla bude mít dopad na konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 192/2007 na dovoz PET vyrobených žadatelem.

| (92) | Při všech předchozích šetřeních bylo antidumpingové clo upraveno, aby se zabránilo dvojímu započtení účinků výhod vyplývajících z vývozních subvencí. V této souvislosti čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 1 základního nařízení stanoví, že na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Při předchozích šetřeních i při stávajícím přezkumu bylo zjištěno, že některé z prošetřovaných režimů subvencí, které byly shledány napadnutelnými, představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. V souvislosti s ostatními režimy subvencí a zejména s pobídkovým režimem vlády státu Gudžarát nebyly předloženy žádné důkazy ani žádné argumenty, ze kterých by vyplývalo, zda a do jaké míry jsou tytéž subvence vyrovnávány dvakrát, když je na tentýž dovážený výrobek uloženo antidumpingové a vyrovnávací clo. Konkrétně neexistovaly žádné důkazy, že v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát se snížila vývozní cena výrobku jiným způsobem než cena výrobků prodávaných na domácím trhu. Pobídkový režim vlády státu Gudžarát tedy ovlivňuje ceny, za které výrobce prodává své zboží na domácím trhu a na vývozních trzích, stejným způsobem a ve stejné míře. |
| --- | --- |

(92)

Při všech předchozích šetřeních bylo antidumpingové clo upraveno, aby se zabránilo dvojímu započtení účinků výhod vyplývajících z vývozních subvencí. V této souvislosti čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 1 základního nařízení stanoví, že na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Při předchozích šetřeních i při stávajícím přezkumu bylo zjištěno, že některé z prošetřovaných režimů subvencí, které byly shledány napadnutelnými, představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. V souvislosti s ostatními režimy subvencí a zejména s pobídkovým režimem vlády státu Gudžarát nebyly předloženy žádné důkazy ani žádné argumenty, ze kterých by vyplývalo, zda a do jaké míry jsou tytéž subvence vyrovnávány dvakrát, když je na tentýž dovážený výrobek uloženo antidumpingové a vyrovnávací clo. Konkrétně neexistovaly žádné důkazy, že v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát se snížila vývozní cena výrobku jiným způsobem než cena výrobků prodávaných na domácím trhu. Pobídkový režim vlády státu Gudžarát tedy ovlivňuje ceny, za které výrobce prodává své zboží na domácím trhu a na vývozních trzích, stejným způsobem a ve stejné míře.

| (93) | Jako takové tyto subvence ovlivňovaly pouze vývozní cenu žadatele, a vedly tak ke zvýšenému dumpingovému rozpětí. Jinými slovy, konečná dumpingová rozpětí stanovená při původním antidumpingovém šetření byla zčásti způsobena existencí vývozních subvencí. |
| --- | --- |

(93)

Jako takové tyto subvence ovlivňovaly pouze vývozní cenu žadatele, a vedly tak ke zvýšenému dumpingovému rozpětí. Jinými slovy, konečná dumpingová rozpětí stanovená při původním antidumpingovém šetření byla zčásti způsobena existencí vývozních subvencí.

| (94) | Sazby konečného antidumpingového cla pro žadatele proto nyní musí být upraveny tak, aby zohledňovaly přezkoumanou výši výhody získané z vývozních subvencí v průběhu období přezkumného šetření v rámci stávajícího přezkumu a aby odrážely skutečné dumpingové rozpětí zachované po uložení upraveného konečného vyrovnávacího cla k vyrovnání účinku vývozních subvencí. |
| --- | --- |

(94)

Sazby konečného antidumpingového cla pro žadatele proto nyní musí být upraveny tak, aby zohledňovaly přezkoumanou výši výhody získané z vývozních subvencí v průběhu období přezkumného šetření v rámci stávajícího přezkumu a aby odrážely skutečné dumpingové rozpětí zachované po uložení upraveného konečného vyrovnávacího cla k vyrovnání účinku vývozních subvencí.

| (95) | Jinými slovy se budou muset za účelem úpravy dříve zjištěných dumpingových rozpětí zohlednit nové výše subvencí. |
| --- | --- |

(95)

Jinými slovy se budou muset za účelem úpravy dříve zjištěných dumpingových rozpětí zohlednit nové výše subvencí.

| (96) | Sazba antidumpingového cla pro žadatele by tedy měla činit 132,6 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(96)

Sazba antidumpingového cla pro žadatele by tedy měla činit 132,6 EUR za tunu.

| (97) | Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření, |
| --- | --- |

(97)

Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Část tabulky týkající se společnosti Reliance Industries Limited v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 193/2007 se nahrazuje tímto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo
  (v EUR/t) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indie | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181“ |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo

(v EUR/t)

Doplňkový kód TARIC

„Indie

Reliance Industries Ltd

90,4

A181“

Článek 2

Část tabulky týkající se společnosti Reliance Industries Ltd v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 192/2007 se nahrazuje tímto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo
  (v EUR/t) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indie | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181“ |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

(v EUR/t)

Doplňkový kód TARIC

„Indie

Reliance Industries Ltd

132,6

A181“

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. září 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 34.

3

(4)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21.

5

(6)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 88.

7

(8)  Úř. věst. C 151, 10.6.2010, s. 17.

8

(9)  Úř. věst. C 151, 10.6.2010, s. 15.

9

(10)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

10

---

| 9.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/29

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 907/2011

ze dne 6. září 2011,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1105/2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1105/2010 ze dne 29. listopadu 2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu (2), a zejména na článek 4 uvedného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   PLATNÁ OPATŘENÍ

| (1) | Prováděcím nařízením (EU) č. 1105/2010 uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, které pocházejí z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), v současnosti kódu KN 5402 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením (EU) č. 1105/2010 uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, které pocházejí z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), v současnosti kódu KN 5402 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (2) | Vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců při šetření, které vedlo k uložení antidumpingového cla (dále jen „původní šetření“) v ČLR, byl vybrán vzorek čínských vyvážejících výrobců a společnostem zařazeným do vzorku byly uloženy individuální celní sazby v rozmezí od 0 % do 5,5 %, přičemž na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku zařazeny nebyly, byla uvalena celní sazba ve výši 5,3 %. Na dvě spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku a u nichž bylo uplatněno individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, bylo uvaleno clo ve výši 0 % a 9,8 %. Na veškeré ostatní společnosti byla uvalena celní sazba pro ČLR ve výši 9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců při šetření, které vedlo k uložení antidumpingového cla (dále jen „původní šetření“) v ČLR, byl vybrán vzorek čínských vyvážejících výrobců a společnostem zařazeným do vzorku byly uloženy individuální celní sazby v rozmezí od 0 % do 5,5 %, přičemž na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku zařazeny nebyly, byla uvalena celní sazba ve výši 5,3 %. Na dvě spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku a u nichž bylo uplatněno individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, bylo uvaleno clo ve výši 0 % a 9,8 %. Na veškeré ostatní společnosti byla uvalena celní sazba pro ČLR ve výši 9,8 %.

| (3) | Ustanovení článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 umožňuje, aby byla novým čínským vyvážejícím výrobcům, kteří splňují kritéria stanovená v uvedeném článku, přiznána celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, tj. 5,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 umožňuje, aby byla novým čínským vyvážejícím výrobcům, kteří splňují kritéria stanovená v uvedeném článku, přiznána celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, tj. 5,3 %.

B.   ŽÁDOSTI NOVÝCH VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ

| (4) | Dvě společnosti (žadatelé) požádaly o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(4)

Dvě společnosti (žadatelé) požádaly o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce.

| (5) | Bylo provedeno šetření s cílem určit, zda jednotliví žadatelé splňují kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce stanovená v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010, a to na základě ověření, že žadatel:






  — | je výrobcem dotčeného výrobku v ČLR, |
| --- | --- | --- |

(5)

Bylo provedeno šetření s cílem určit, zda jednotliví žadatelé splňují kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce stanovená v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010, a to na základě ověření, že žadatel:

—

je výrobcem dotčeného výrobku v ČLR,

| — | během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009), na jehož základě byla uložena příslušná opatření, nevyvezl do Unie dotčený výrobek, |
| --- | --- |

—

během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009), na jehož základě byla uložena příslušná opatření, nevyvezl do Unie dotčený výrobek,

| — | není ve spojení se žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na které se vztahují opatření uložená uvedeným nařízením, |
| --- | --- |

—

není ve spojení se žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na které se vztahují opatření uložená uvedeným nařízením,

| — | ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie. |
| --- | --- |

—

ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.

| (6) | Žadatelům byl zaslán dotazník a byli požádáni, aby předložili důkazy prokazující, že splňují výše uvedená kritéria. |
| --- | --- |

(6)

Žadatelům byl zaslán dotazník a byli požádáni, aby předložili důkazy prokazující, že splňují výše uvedená kritéria.

| (7) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění, zda byla splněna kritéria stanovená v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách obou žadatelů:






  — | Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(7)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění, zda byla splněna kritéria stanovená v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách obou žadatelů:

—

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd,

| — | Amann Twisting Yancheng Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

C.   ZJIŠTĚNÍ

| (8) | U jednoho žadatele, společnosti Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, přezkoumání předložených informací ukázalo, že dostatečně prokázal splnění kritérií stanovených v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010. Tomuto žadateli proto mohla být přiznána vážená průměrná celní sazba pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (tj. 5,3 %) v souladu s článkem 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 a žadatel by měl být doplněn na seznam vyvážejících výrobců uvedený v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(8)

U jednoho žadatele, společnosti Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, přezkoumání předložených informací ukázalo, že dostatečně prokázal splnění kritérií stanovených v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010. Tomuto žadateli proto mohla být přiznána vážená průměrná celní sazba pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (tj. 5,3 %) v souladu s článkem 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 a žadatel by měl být doplněn na seznam vyvážejících výrobců uvedený v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení.

| (9) | U druhého žadatele, společnosti Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, přezkoumání předložených informací ukázalo, že dostatečně neprokázal splnění kritérií stanovených v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010. Konkrétně se při šetření zjistilo, že žadatel nevyrábí hlavní surovinu používanou při výrobním procesu (vysokopevnostní nitě z polyesterů), ale kupuje ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Žadatel vlákno zpracovává v různých výrobních krocích včetně kroucení a nakonec ho vyváží jakožto dotčený výrobek. Protože žadatel dotčený výrobek nevyráběl, ale ve skutečnosti jej pouze zpracovával, byl učiněn závěr, že společnost Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nelze považovat za výrobce dotčeného výrobku. Nesplňuje tudíž požadavek pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, podle kterého společnost, jež o něj žádá, musí být „výrobcem“ dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(9)

U druhého žadatele, společnosti Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, přezkoumání předložených informací ukázalo, že dostatečně neprokázal splnění kritérií stanovených v článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010. Konkrétně se při šetření zjistilo, že žadatel nevyrábí hlavní surovinu používanou při výrobním procesu (vysokopevnostní nitě z polyesterů), ale kupuje ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Žadatel vlákno zpracovává v různých výrobních krocích včetně kroucení a nakonec ho vyváží jakožto dotčený výrobek. Protože žadatel dotčený výrobek nevyráběl, ale ve skutečnosti jej pouze zpracovával, byl učiněn závěr, že společnost Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nelze považovat za výrobce dotčeného výrobku. Nesplňuje tudíž požadavek pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, podle kterého společnost, jež o něj žádá, musí být „výrobcem“ dotčeného výrobku.

| (10) | Její žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(10)

Její žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce byla proto zamítnuta.

D.   ÚPRAVA SEZNAMU SPOLEČNOSTÍ, NA NĚŽ SE VZTAHUJÍ INDIVIDUÁLNÍ CELNÍ SAZBY

| (11) | Se zřetelem na zjištění šetření uvedená v 8. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že by společnost Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd měla být doplněna na seznam jednotlivých společností uvedených v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 s celní sazbou 5,3 %. |
| --- | --- |

(11)

Se zřetelem na zjištění šetření uvedená v 8. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že by společnost Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd měla být doplněna na seznam jednotlivých společností uvedených v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 s celní sazbou 5,3 %.

| (12) | Žadatelé a výrobní odvětví Unie byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky. |
| --- | --- |

(12)

Žadatelé a výrobní odvětví Unie byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky.

| (13) | Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná, |
| --- | --- |

(13)

Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha uvedená v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1105/2010 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÍNŠTÍ SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU

Doplňkový kód TARIC A977

| Název společnosti | Město |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Šanghaj |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Šanghaj |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi“ |

Název společnosti

Město

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Šanghaj

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Šanghaj

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. září 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 315, 1.12.2010, s. 1.

2

---

| 9.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/31

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 908/2011

ze dne 8. září 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k tomu, že:

prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 9. září 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. září 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 75,9 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 50 10 | AR | 76,3 |
| CL | 91,9 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 48,4 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 118,3 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 127,6 |
| 0808 10 80 | CL | 62,8 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 105,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 96,8 |
| 0809 30 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

127,5

ZZ

75,9

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

125,7

ZZ

68,5

0805 50 10

AR

76,3

CL

91,9

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

48,4

ZA

82,6

ZZ

62,6

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

118,3

ZA

59,8

ZZ

127,6

0808 10 80

CL

62,8

CN

78,7

NZ

105,6

US

82,4

ZA

89,4

ZZ

83,8

0808 20 50

CN

74,4

TR

116,3

ZA

99,6

ZZ

96,8

0809 30

TR

146,7

ZZ

146,7

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---