# Jurnalul Oficial L 232/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.232.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 232 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 549 septembrie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.232.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 232

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 549 septembrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2011/530/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 31 martie 2011 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată | 1 |
| Memorandum de cooperare între Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată | 2 |
| | | 2011/531/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 16 iunie 2011 privind poziția care trebuie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Comitetului mixt UE-OACI cu privire la Decizia privind adoptarea unei anexe referitoare la siguranța aviației la Memorandumul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată | 8 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 905/2011 al Consiliului din 1 septembrie 2011 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India | 14 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din India | 19 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 907/2011 al Consiliului din 6 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și din Taiwan | 29 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2011 al Comisiei din 8 septembrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 31 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2011/530/UE

*

Decizia Consiliului din 31 martie 2011 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

1

Memorandum de cooperare între Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

2

2011/531/UE

*

Decizia Consiliului din 16 iunie 2011 privind poziția care trebuie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Comitetului mixt UE-OACI cu privire la Decizia privind adoptarea unei anexe referitoare la siguranța aviației la Memorandumul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

8

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 905/2011 al Consiliului din 1 septembrie 2011 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India

14

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din India

19

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 907/2011 al Consiliului din 6 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și din Taiwan

29

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2011 al Comisiei din 8 septembrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

31

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 9.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 31 martie 2011

privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

(2011/530/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Comisia a negociat un Memorandum de cooperare cu Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată în conformitate cu mandatul adoptat de Consiliu la 17 decembrie 2009 prin care Comisia era autorizată să înceapă negocierile. |
| --- | --- |

(1)

Comisia a negociat un Memorandum de cooperare cu Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată în conformitate cu mandatul adoptat de Consiliu la 17 decembrie 2009 prin care Comisia era autorizată să înceapă negocierile.

| (2) | Memorandumul de cooperare a fost parafat de ambele părți la 27 septembrie 2010 cu ocazia celei de-a 37-a Adunări a Organizației Aviației Civile Internaționale desfășurate la Montreal. |
| --- | --- |

(2)

Memorandumul de cooperare a fost parafat de ambele părți la 27 septembrie 2010 cu ocazia celei de-a 37-a Adunări a Organizației Aviației Civile Internaționale desfășurate la Montreal.

| (3) | Memorandumul de cooperare ar trebui semnat și aplicat cu titlu provizoriu până la finalizarea procedurilor necesare încheierii sale, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, |
| --- | --- |

(3)

Memorandumul de cooperare ar trebui semnat și aplicat cu titlu provizoriu până la finalizarea procedurilor necesare încheierii sale, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Semnarea Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată („memorandumul de cooperare”) se aprobă în numele Uniunii, sub rezerva încheierii respectivului memorandum de cooperare.

Textul memorandumului de cooperare este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prin prezenta decizie, președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze memorandumul de cooperare în numele Uniunii.

Articolul 3

Memorandumul de cooperare se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării acestuia până la finalizarea procedurilor necesare încheierii sale (1).

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 31 martie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

VÖLNER P.

---

(1)  Data semnării memorandumului de cooperare va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

1

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

MEMORANDUM DE COOPERARE

între Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

UNIUNEA EUROPEANĂ („UE”),

și

ORGANIZAȚIA AVIAȚIEI CIVILE INTERNAȚIONALE („OACI”)

denumite în continuare „părțile”,

REAMINTIND Convenția privind Aviația Civilă Internațională semnată la Chicago la 7 decembrie 1944 (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), în special articolul 55 litera (a) și articolul 65,

REAMINTIND Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 218 și 220,

AVÂND ÎN VEDERE Rezoluția Adunării OACI A1-10, prin care Consiliul OACI a fost autorizat să încheie acordurile corespunzătoare cu organizațiile publice internaționale ale căror activități au un impact asupra aviației civile internaționale, în special în privința cooperării tehnice, schimbului de informații și documente, participării la reuniuni, precum și a altor aspecte care pot contribui la promovarea unei cooperări eficace,

REAMINTIND politica și cadrul de cooperare ale OACI cu privire la organismele regionale din domeniul aviației civile și la organizațiile regionale, care vizează, între altele, încheierea de acorduri de cooperare cu astfel de organisme și organizații, conform recomandărilor formulate la Simpozionul CE/OACI privind organizațiile regionale, desfășurat la Montreal la 10-11 aprilie 2008,

LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că majoritatea standardelor OACI în domeniile siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și al protecției mediului sunt preluate în legislația relevantă a UE,

LUÂND ÎN CONSIDERARE Memorandumul de cooperare dintre Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) cu privire la auditul supravegherii siguranței și la aspectele conexe, semnat la Montreal la 21 martie 2006,

LUÂND ÎN CONSIDERARE Memorandumul de cooperare dintre Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) cu privire la auditul supravegherii siguranței și la aspectele conexe, semnat la Montreal la 17 septembrie 2008,

ÎNTRUCÂT Comunitatea Europeană și Organizația Națiunilor Unite au semnat, la 29 aprilie 2003, un nou Acord-cadru financiar și administrativ (ACFA) la care OACI a aderat prin intermediul unui acord cu Comunitatea Europeană, semnat la 7 decembrie 2004,

ÎNTRUCÂT prezentul Memorandum de cooperare nu înlocuiește și nu aduce atingere altor forme de cooperare dintre părți atâta vreme cât acestea sunt în vigoare,

AVÂND ÎN VEDERE Rezoluția Adunării OACI A36-2 în care, între altele, se recunoaște faptul că instituirea unor sisteme regionale și subregionale de supraveghere a siguranței, inclusiv a unor organizații regionale de supraveghere a siguranței, prezintă un potențial ridicat în sensul sprijinirii statelor în îndeplinirea obligațiilor lor în cadrul Convenției de la Chicago, grație unor economii de scară și armonizării pe o scară mai largă, și în care, totodată, se solicită secretarului general să continue să stimuleze coordonarea și cooperarea dintre OACI și Programele universale de audit de supraveghere a siguranței (USOAP) și programele de audit ale altor organizații din domeniul siguranței aviației, transmițându-i-se, în același timp, Consiliului sarcina de a promova conceptul de sisteme regionale și subregionale de supraveghere a siguranței, printre care și organizațiile regionale de supraveghere a siguranței,

ÎNTRUCÂT părțile împărtășesc obiectivul atingerii celui mai ridicat grad de uniformitate a reglementărilor, cerințelor și procedurilor operaționale europene în vederea respectării standardelor OACI incluse în anexele la Convenția de la Chicago în scopul asigurării siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și a protecției mediului,

ÎNTRUCÂT fiecare dintre părți joacă un rol important în atingerea acestui obiectiv,

ÎNTRUCÂT părțile doresc să se angajeze și să comunice în cadrul cooperării regionale,

ÎNTRUCÂT UE a adoptat norme comune în domeniile siguranței aviației și securității aviației, iar Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și Comisia Europeană (CE) efectuează inspecții în statele membre ale UE pentru a monitoriza aplicarea acestor norme,

AVÂND ÎN VEDERE că în UE, Comisia Europeană are competențe de asigurare a aplicării legii pentru a garanta punerea în aplicare a legislației UE în domeniile siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și protecției mediului,

ÎNTRUCÂT obiectivele principale ale programelor de audit ale OACI și ale programelor de inspecții ale UE sunt de a îmbunătăți siguranța și securitatea aviației prin evaluarea punerii în aplicare a standardelor respective, identificarea deficiențelor, dacă există, și prin garantarea faptului că deficiențele sunt remediate, atunci când este necesar,

ÎNTRUCÂT UE a înființat un birou la Montreal pentru a facilita consolidarea relațiilor și a cooperării dintre UE și OACI și pentru a permite o participare și contribuții mai importante ale UE la activitățile OACI la sediul organizației,

LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că, fără a se aduce atingere drepturilor sau obligațiilor statelor membre ale UE în cadrul Convenției de la Chicago sau relațiilor dintre statele membre UE și OACI în virtutea faptului că acestea sunt membre ale OACI, este de dorit să se stabilească o cooperare între UE și OACI în domeniile siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și protecției mediului într-un mod care să asigure o mai mare armonizare a standardelor și coordonarea mai strânsă a activităților lor în vederea utilizării mai bune a resurselor limitate și a evitării duplicării eforturilor, cu respectarea integrității fiecăreia dintre părți,

ÎNTRUCÂT părțile recunosc necesitatea de a proteja, în măsura necesară în conformitate cu normele pertinente ale fiecăreia dintre ele, informațiile clasificate primite de la cealaltă parte,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

1.   Dispoziții generale

Părțile convin să își consolideze relațiile, să instituie o cooperare mai strânsă în domeniile siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și protecției mediului și să își faciliteze, în conformitate cu normele lor de procedură în vigoare, participarea la activități și la reuniuni cu statut de observatori prin semnarea prezentului memorandum de cooperare (MC) în beneficiul aviației civile internaționale.

Prezentul MC nu aduce atingere drepturilor sau obligațiilor statelor membre UE în temeiul Convenției de la Chicago sau relațiilor dintre OACI și statele membre UE care decurg din calitatea de membru al OACI a statelor membre.

Prezentul MC nu vizează și nu se extinde la niciun proces de luare de decizii în cadrul OACI sau al UE, inclusiv în materie de standardizare sau reglementare, însă instituie cooperarea în materie de reglementare în fazele pregătitoare ale unor asemenea activități.

Biroul Uniunii Europene de la Montreal, care reprezintă UE la sediul OACI, facilitează relațiile UE-OACI și are rolul de punct principal de contact al UE pentru OACI pentru toate aspectele legate de punerea în aplicare a prezentului MC.

2.   Obiective

| 2.1. | Prezentul MC:






  (a) | instituie un cadru menit să consolideze relațiile dintre părți; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Prezentul MC:

(a)

instituie un cadru menit să consolideze relațiile dintre părți;

| (b) | consolidează cooperarea dintre părți; |
| --- | --- |

(b)

consolidează cooperarea dintre părți;

| (c) | identifică domenii de cooperare între părți; și |
| --- | --- |

(c)

identifică domenii de cooperare între părți; și

| (d) | stabilește clauzele, condițiile și mecanismele de punere în aplicare a cooperării dintre părți. |
| --- | --- |

(d)

stabilește clauzele, condițiile și mecanismele de punere în aplicare a cooperării dintre părți.

3.   Domeniu de aplicare

| 3.1. | Prezentul MC instituie cooperarea între părți în următoarele domenii:






  (a) | siguranța aviației; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Prezentul MC instituie cooperarea între părți în următoarele domenii:

(a)

siguranța aviației;

| (b) | securitatea aviației; |
| --- | --- |

(b)

securitatea aviației;

| (c) | managementul traficului aerian; și |
| --- | --- |

(c)

managementul traficului aerian; și

| (d) | protecția mediului. |
| --- | --- |

(d)

protecția mediului.

| 3.2. | Fiecare din domeniile menționate la punctul 3.1 din prezentul articol face obiectul unei anexe separate la MC. |
| --- | --- |

3.2.

Fiecare din domeniile menționate la punctul 3.1 din prezentul articol face obiectul unei anexe separate la MC.

| 3.3. | Părțile pot institui mecanisme de cooperare care să cuprindă mecanisme și proceduri agreate de comun acord, necesare pentru punerea în aplicare eficace a activităților de cooperare prevăzute în anexele la prezentul MC. |
| --- | --- |

3.3.

Părțile pot institui mecanisme de cooperare care să cuprindă mecanisme și proceduri agreate de comun acord, necesare pentru punerea în aplicare eficace a activităților de cooperare prevăzute în anexele la prezentul MC.

| 3.4. | Anexele adoptate în temeiul prezentului MC sunt parte integrantă a acestuia. |
| --- | --- |

3.4.

Anexele adoptate în temeiul prezentului MC sunt parte integrantă a acestuia.

4.   Forme de cooperare

| 4.1. | Părțile:






  (a) | instituie mecanisme de consultare, coordonare, cooperare și de schimb de informații; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Părțile:

(a)

instituie mecanisme de consultare, coordonare, cooperare și de schimb de informații;

| (b) | facilitează armonizarea cerințelor privind performanțele și interoperabilitatea noilor sisteme și tehnologii; |
| --- | --- |

(b)

facilitează armonizarea cerințelor privind performanțele și interoperabilitatea noilor sisteme și tehnologii;

| (c) | își coordonează programele respective de inspecție și audit și rezultatele acestora, precum și activitățile de asistență tehnică în vederea utilizării mai bune a resurselor limitate și a evitării duplicării eforturilor; |
| --- | --- |

(c)

își coordonează programele respective de inspecție și audit și rezultatele acestora, precum și activitățile de asistență tehnică în vederea utilizării mai bune a resurselor limitate și a evitării duplicării eforturilor;

| (d) | fac schimb de informații cu privire la respectarea standardelor OACI; |
| --- | --- |

(d)

fac schimb de informații cu privire la respectarea standardelor OACI;

| (e) | instituie mecanisme care să permită UE să ofere OACI expertiză și resurse, inclusiv sub forma detașării de experți sub autoritatea exclusivă a Secretarului general, asistență tehnică și formare specializată, acolo unde este posibil; |
| --- | --- |

(e)

instituie mecanisme care să permită UE să ofere OACI expertiză și resurse, inclusiv sub forma detașării de experți sub autoritatea exclusivă a Secretarului general, asistență tehnică și formare specializată, acolo unde este posibil;

| (f) | permit participarea unei părți la activitățile celeilalte părți legate de programele de audit și inspecții, precum și de programele de formare, după caz; în vreme ce observatorii UE pot participa la misiuni de audit ale OACI în statele membre UE numai cu acordul acestora din urmă, experții detașați ai UE care participă la auditurile OACI ca auditori OACI trebuie să păstreze confidențialitatea strictă a tuturor informațiilor legate de misiunile de audit în conformitate cu normele aplicabile ale OACI; precum și |
| --- | --- |

(f)

permit participarea unei părți la activitățile celeilalte părți legate de programele de audit și inspecții, precum și de programele de formare, după caz; în vreme ce observatorii UE pot participa la misiuni de audit ale OACI în statele membre UE numai cu acordul acestora din urmă, experții detașați ai UE care participă la auditurile OACI ca auditori OACI trebuie să păstreze confidențialitatea strictă a tuturor informațiilor legate de misiunile de audit în conformitate cu normele aplicabile ale OACI; precum și

| (g) | fără a se aduce atingere obligațiilor de nedivulgare ale fiecăreia dintre părți și sub rezerva aplicării normelor de confidențialitate respective, astfel cum sunt stabilite la articolul 6, fac schimb de informații, date și publicații oficiale în format electronic, își acordă reciproc acces la bazele de date și consolidează legăturile dintre ele în vederea completării bazelor lor de date. |
| --- | --- |

(g)

fără a se aduce atingere obligațiilor de nedivulgare ale fiecăreia dintre părți și sub rezerva aplicării normelor de confidențialitate respective, astfel cum sunt stabilite la articolul 6, fac schimb de informații, date și publicații oficiale în format electronic, își acordă reciproc acces la bazele de date și consolidează legăturile dintre ele în vederea completării bazelor lor de date.

5.   Activități de cooperare

| 5.1. | Părțile convin, astfel cum se prevede în anexele la prezentul MC, să execute în comun activitățile de cooperare următoare. Părțile:






  5.1.1. | instituie mecanisme de consultare, cooperare și schimb de informații, inclusiv:






  (a) | stabilirea și punerea în aplicare de mecanisme comune de dialog, consultare și schimb de informații în mod periodic; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

Părțile convin, astfel cum se prevede în anexele la prezentul MC, să execute în comun activitățile de cooperare următoare. Părțile:

5.1.1.

instituie mecanisme de consultare, cooperare și schimb de informații, inclusiv:

(a)

stabilirea și punerea în aplicare de mecanisme comune de dialog, consultare și schimb de informații în mod periodic;

| (b) | asigurarea faptului că fiecare parte este informată în timp util cu privire la deciziile, activitățile, inițiativele, reuniunile și evenimentele relevante pentru prezentul MC în domeniile siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și protecției mediului, precum și că primește documentația relevantă. Atunci când este cazul, se pot desfășura reuniuni de informare; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că fiecare parte este informată în timp util cu privire la deciziile, activitățile, inițiativele, reuniunile și evenimentele relevante pentru prezentul MC în domeniile siguranței aviației, securității aviației, managementului traficului aerian și protecției mediului, precum și că primește documentația relevantă. Atunci când este cazul, se pot desfășura reuniuni de informare;

| (c) | furnizarea de acces în mod gratuit la toate documentele și publicațiile oficiale; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de acces în mod gratuit la toate documentele și publicațiile oficiale;

| (d) | punerea la dispoziția celeilalte părți a bazelor de date și a informațiilor de pe paginile de internet; precum și |
| --- | --- |

(d)

punerea la dispoziția celeilalte părți a bazelor de date și a informațiilor de pe paginile de internet; precum și

| (e) | asigurarea faptului că UE primește și are acces pe cale electronică la toate scrisorile statelor OACI ale căror tematici sunt relevante pentru domeniul de aplicare al prezentului MC și a anexelor la acesta; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea faptului că UE primește și are acces pe cale electronică la toate scrisorile statelor OACI ale căror tematici sunt relevante pentru domeniul de aplicare al prezentului MC și a anexelor la acesta;

| 5.1.2. | instituie cadre de cooperare care să permită mai buna coordonare a programelor de audit și inspecții în scopul utilizării mai bune a resurselor limitate și a evitării duplicării eforturilor; |
| --- | --- |

5.1.2.

instituie cadre de cooperare care să permită mai buna coordonare a programelor de audit și inspecții în scopul utilizării mai bune a resurselor limitate și a evitării duplicării eforturilor;

| 5.1.3. | instituie mecanisme comune pentru strânsa coordonare a planificării programelor și a asistenței tehnice; |
| --- | --- |

5.1.3.

instituie mecanisme comune pentru strânsa coordonare a planificării programelor și a asistenței tehnice;

| 5.1.4. | cooperează în privința promovării interoperabilității pe plan mondial a noilor sisteme și tehnologii și instituie mecanisme comune de consolidare a cooperării în privința utilizării noilor tehnologii; |
| --- | --- |

5.1.4.

cooperează în privința promovării interoperabilității pe plan mondial a noilor sisteme și tehnologii și instituie mecanisme comune de consolidare a cooperării în privința utilizării noilor tehnologii;

| 5.1.5. | asigură consultarea reciprocă în timp util în scopul realizării unei coordonări mai bune și a coerenței între reglementările, politicile, abordările și standardele și practicile recomandate ale OACI (SARP-uri); |
| --- | --- |

5.1.5.

asigură consultarea reciprocă în timp util în scopul realizării unei coordonări mai bune și a coerenței între reglementările, politicile, abordările și standardele și practicile recomandate ale OACI (SARP-uri);

| 5.1.6. | instituie mecanisme de cooperare pentru facilitarea schimbului de expertiză și resurse, după cum urmează:






  (a) | OACI furnizează UE expertiză și consiliere cu privire la cele mai bune metode de punere în aplicare a SARP-urilor; |
| --- | --- | --- |

5.1.6.

instituie mecanisme de cooperare pentru facilitarea schimbului de expertiză și resurse, după cum urmează:

(a)

OACI furnizează UE expertiză și consiliere cu privire la cele mai bune metode de punere în aplicare a SARP-urilor;

| (b) | UE furnizează expertiză OACI, inclusiv sub forma detașării de experți la Secretariatul OACI; |
| --- | --- |

(b)

UE furnizează expertiză OACI, inclusiv sub forma detașării de experți la Secretariatul OACI;

| (c) | UE face eforturi pentru a furniza OACI o contribuție financiară care să acopere costurile generate de punerea în aplicare a prezentului MC, inclusiv costurile administrative, furnizarea de documentație, publicații și servicii conexe, costurile utilizării spațiilor la sediul OACI, precum și costurile aferente serviciilor TIC; |
| --- | --- |

(c)

UE face eforturi pentru a furniza OACI o contribuție financiară care să acopere costurile generate de punerea în aplicare a prezentului MC, inclusiv costurile administrative, furnizarea de documentație, publicații și servicii conexe, costurile utilizării spațiilor la sediul OACI, precum și costurile aferente serviciilor TIC;

| (d) | UE face eforturi pentru a furniza OACI contribuții financiare pentru susținerea programelor de cooperare tehnică ale OACI, precum și pentru alte activități ale acesteia care urmează a fi convenite în cadrul comitetului mixt, în concordanță cu Acordul-cadru financiar și administrativ (ACFA); precum și |
| --- | --- |

(d)

UE face eforturi pentru a furniza OACI contribuții financiare pentru susținerea programelor de cooperare tehnică ale OACI, precum și pentru alte activități ale acesteia care urmează a fi convenite în cadrul comitetului mixt, în concordanță cu Acordul-cadru financiar și administrativ (ACFA); precum și

| (e) | orice noi dispoziții privind cadrul, clauzele și condițiile de detașare a experților, precum și contribuțiile financiare la OACI în cadrul prezentului MC se stabilesc prin mecanisme de cooperare specifice convenite în cadrul comitetului mixt. Aceste mecanisme de cooperare includ posibilitatea ca UE să solicite OACI informații financiare în cadrul respectivelor contribuții; |
| --- | --- |

(e)

orice noi dispoziții privind cadrul, clauzele și condițiile de detașare a experților, precum și contribuțiile financiare la OACI în cadrul prezentului MC se stabilesc prin mecanisme de cooperare specifice convenite în cadrul comitetului mixt. Aceste mecanisme de cooperare includ posibilitatea ca UE să solicite OACI informații financiare în cadrul respectivelor contribuții;

| 5.1.7. | se informează reciproc cu privire la toate programele de formare și facilitează participarea celeilalte părți, după caz; |
| --- | --- |

5.1.7.

se informează reciproc cu privire la toate programele de formare și facilitează participarea celeilalte părți, după caz;

| 5.1.8. | organizează în comun evenimente relevante și coordonează evenimente, după caz. |
| --- | --- |

5.1.8.

organizează în comun evenimente relevante și coordonează evenimente, după caz.

6.   Confidențialitate

| 6.1. | Părțile iau toate măsurile de precauție rezonabile pentru a proteja împotriva divulgării neautorizate informațiile primite în temeiul prezentului MC și al anexelor la acesta. Atunci când furnizează informații celeilalte părți, o parte poate desemna elementele informației pe care dorește să le păstreze confidențiale. |
| --- | --- |

6.1.

Părțile iau toate măsurile de precauție rezonabile pentru a proteja împotriva divulgării neautorizate informațiile primite în temeiul prezentului MC și al anexelor la acesta. Atunci când furnizează informații celeilalte părți, o parte poate desemna elementele informației pe care dorește să le păstreze confidențiale.

| 6.2. | Părțile convin să garanteze, în măsura impusă de normele, reglementările și legislațiile lor, protecția informațiilor clasificate primite de la cealaltă parte în aplicarea prezentului MC și a anexelor la acesta. |
| --- | --- |

6.2.

Părțile convin să garanteze, în măsura impusă de normele, reglementările și legislațiile lor, protecția informațiilor clasificate primite de la cealaltă parte în aplicarea prezentului MC și a anexelor la acesta.

| 6.3. | În special, sub rezerva respectivelor norme, reglementări și legislații, părțile nu divulgă informațiile considerate a fi privatepe care le-au primit una de la cealaltă în temeiul prezentului MC și a anexelor la acesta. Astfel de informații sunt marcate în mod corespunzător în concordanță cu normele relevante ale fiecărei părți. |
| --- | --- |

6.3.

În special, sub rezerva respectivelor norme, reglementări și legislații, părțile nu divulgă informațiile considerate a fi privatepe care le-au primit una de la cealaltă în temeiul prezentului MC și a anexelor la acesta. Astfel de informații sunt marcate în mod corespunzător în concordanță cu normele relevante ale fiecărei părți.

| 6.4. | Părțile convin, dacă este necesar, asupra unor mecanisme de cooperare suplimentare privind procedurile de protejare a informațiilor clasificate furnizate în temeiul prezentului MC și al anexelor la acesta. Astfel de proceduri trebuie să includă posibilitatea ca fiecare parte să verifice ce măsuri de protecție au fost puse în aplicare de cealaltă parte. |
| --- | --- |

6.4.

Părțile convin, dacă este necesar, asupra unor mecanisme de cooperare suplimentare privind procedurile de protejare a informațiilor clasificate furnizate în temeiul prezentului MC și al anexelor la acesta. Astfel de proceduri trebuie să includă posibilitatea ca fiecare parte să verifice ce măsuri de protecție au fost puse în aplicare de cealaltă parte.

7.   Comitetul mixt al părților

| 7.1. | Se instituie un comitet mixt format din reprezentanți ai fiecărei părți. Comitetul mixt este coprezidat de câte un reprezentant al fiecărei părți. Comitetul mixt este responsabil de aplicarea eficace a anexelor la prezentul MC, inclusiv de adoptarea anexelor. |
| --- | --- |

7.1.

Se instituie un comitet mixt format din reprezentanți ai fiecărei părți. Comitetul mixt este coprezidat de câte un reprezentant al fiecărei părți. Comitetul mixt este responsabil de aplicarea eficace a anexelor la prezentul MC, inclusiv de adoptarea anexelor.

| 7.2. | Comitetul mixt se reunește cel puțin o dată pe an pentru a examina punerea în aplicare a anexelor la prezentul MC, iar reuniunile se organizează într-un mod eficient din perspectiva costurilor. Fiecare dintre părți poate solicita convocarea unei reuniuni a comitetului mixt în orice moment. |
| --- | --- |

7.2.

Comitetul mixt se reunește cel puțin o dată pe an pentru a examina punerea în aplicare a anexelor la prezentul MC, iar reuniunile se organizează într-un mod eficient din perspectiva costurilor. Fiecare dintre părți poate solicita convocarea unei reuniuni a comitetului mixt în orice moment.

| 7.3. | Comitetul mixt poate examina orice aspect legat de funcționarea și punerea în aplicare a anexelor la prezentul MC. În special, comitetul răspunde de:






  (a) | soluționarea tuturor chestiunilor legate de aplicarea și punerea în aplicare a anexelor la prezentul MC; |
| --- | --- | --- |

7.3.

Comitetul mixt poate examina orice aspect legat de funcționarea și punerea în aplicare a anexelor la prezentul MC. În special, comitetul răspunde de:

(a)

soluționarea tuturor chestiunilor legate de aplicarea și punerea în aplicare a anexelor la prezentul MC;

| (b) | examinarea modalităților de consolidare a aplicării anexelor la prezentul MC și formularea de recomandări către părți în vederea modificării acestora, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(b)

examinarea modalităților de consolidare a aplicării anexelor la prezentul MC și formularea de recomandări către părți în vederea modificării acestora, dacă este cazul;

| (c) | adoptarea anexelor la prezentul MC și a mecanismelor de cooperare în cadrul domeniului de aplicare al anexelor sau a modificărilor acestora; |
| --- | --- |

(c)

adoptarea anexelor la prezentul MC și a mecanismelor de cooperare în cadrul domeniului de aplicare al anexelor sau a modificărilor acestora;

| (d) | examinarea chestiunilor financiare și de resurse legate de punerea în aplicare a MC și a anexelor la acesta; precum și |
| --- | --- |

(d)

examinarea chestiunilor financiare și de resurse legate de punerea în aplicare a MC și a anexelor la acesta; precum și

| (e) | soluționarea oricăror divergențe sau diferende legate de interpretarea sau aplicarea prezentului MC și a anexelor la acesta. |
| --- | --- |

(e)

soluționarea oricăror divergențe sau diferende legate de interpretarea sau aplicarea prezentului MC și a anexelor la acesta.

| 7.4. | Comitetul mixt funcționează pe baza acordului dintre președinții fiecărei părți. |
| --- | --- |

7.4.

Comitetul mixt funcționează pe baza acordului dintre președinții fiecărei părți.

8.   Reglementarea diferendelor

| 8.1. | Orice parte poate solicita consultări cu cealaltă parte privind orice aspect legat de prezentul MC. Cealaltă parte răspunde prompt unei astfel de solicitări și începe consultările la o dată convenită de către părți, în termen de 45 de zile. |
| --- | --- |

8.1.

Orice parte poate solicita consultări cu cealaltă parte privind orice aspect legat de prezentul MC. Cealaltă parte răspunde prompt unei astfel de solicitări și începe consultările la o dată convenită de către părți, în termen de 45 de zile.

| 8.2. | Părțile depun toate eforturile pentru soluționarea prin consultări la nivelul tehnic cel mai scăzut a diferendelor dintre ele legate de cooperarea lor în temeiul prezentului MC. |
| --- | --- |

8.2.

Părțile depun toate eforturile pentru soluționarea prin consultări la nivelul tehnic cel mai scăzut a diferendelor dintre ele legate de cooperarea lor în temeiul prezentului MC.

| 8.3. | În cazul în care un diferend nu se soluționează astfel cum se prevede la punctul 8.2 din prezentul articol, oricare dintre părți poate sesiza cu privire la diferend comitetul mixt, care se consultă cu privire la chestiunea respectivă, în conformitate cu articolul 7 din prezentul MC, în vederea soluționării acestuia prin negocieri. |
| --- | --- |

8.3.

În cazul în care un diferend nu se soluționează astfel cum se prevede la punctul 8.2 din prezentul articol, oricare dintre părți poate sesiza cu privire la diferend comitetul mixt, care se consultă cu privire la chestiunea respectivă, în conformitate cu articolul 7 din prezentul MC, în vederea soluționării acestuia prin negocieri.

| 8.4. | Fără a se aduce atingere punctelor 8.1-8.3 din prezentul articol, în cazul unui diferend privind managementul financiar se aplică dispozițiile privind soluționarea diferendelor din ACFA. |
| --- | --- |

8.4.

Fără a se aduce atingere punctelor 8.1-8.3 din prezentul articol, în cazul unui diferend privind managementul financiar se aplică dispozițiile privind soluționarea diferendelor din ACFA.

| 8.5. | Nicio dispoziție din prezentul MC nu reprezintă o renunțare a părților la privilegiile și imunitățile lor. |
| --- | --- |

8.5.

Nicio dispoziție din prezentul MC nu reprezintă o renunțare a părților la privilegiile și imunitățile lor.

9.   Intrare în vigoare, modificare și denunțare

| 9.1. | Până la intrarea sa în vigoare, prezentul MC se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării. |
| --- | --- |

9.1.

Până la intrarea sa în vigoare, prezentul MC se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării.

| 9.2. | Prezentul MC intră în vigoare la data la care părțile și-au notificat reciproc, în scris, îndeplinirea procedurilor lor interne necesare în acest scop și rămâne în vigoare până la denunțare. |
| --- | --- |

9.2.

Prezentul MC intră în vigoare la data la care părțile și-au notificat reciproc, în scris, îndeplinirea procedurilor lor interne necesare în acest scop și rămâne în vigoare până la denunțare.

| 9.3. | Prezentul MC poate fi denunțat în orice moment de oricare dintre părți. Denunțarea se efectuează printr-o notificare prealabilă de 6 luni adresată în scris celeilalte părți, cu excepția cazului în care notificarea a fost retrasă cu acordul celeilalte părți înainte de expirarea respectivei perioade. |
| --- | --- |

9.3.

Prezentul MC poate fi denunțat în orice moment de oricare dintre părți. Denunțarea se efectuează printr-o notificare prealabilă de 6 luni adresată în scris celeilalte părți, cu excepția cazului în care notificarea a fost retrasă cu acordul celeilalte părți înainte de expirarea respectivei perioade.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Per la Unió Europea

Image

Image

За Международната организация за гражданско въздухоплаване

Por la Organización Internacional de Aviación Civil

Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

For Organisationen for International Civil Luftfart

Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel

Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας

For The International Civil Aviation Organisation

Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale

Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali

Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie

W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego

Pela Organização da Aviação Civil Internacional

Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale

Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva

Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta

För internationella civila luftfartsorganisationen

Image

---

| 9.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/8

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 16 iunie 2011

privind poziția care trebuie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Comitetului mixt UE-OACI cu privire la Decizia privind adoptarea unei anexe referitoare la siguranța aviației la Memorandumul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

(2011/531/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Decizia 2011/530/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată (1) (denumit în continuare „memorandumul de cooperare”),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

Este oportună stabilirea poziției care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt UE-OACI, înființat în temeiul memorandumului de cooperare, cu privire la adoptarea unei anexe referitoare la siguranța aviației care să fie adăugată la memorandumul de cooperare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care trebuie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Comitetului mixt UE-OACI, astfel cum se prevede la articolul 7.3 litera (c) din Memorandumul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată (denumit în continuare „memorandumul de cooperare”), în ceea ce privește adoptarea unei anexe referitoare la siguranța aviației la memorandumul de cooperare, se întemeiază pe proiectul de decizie a Comitetului mixt UE-OACI, atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

VÖLNER P.

---

(1)  A se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial.

1

---

PROIECT

DECIZIA COMITETULUI MIXT UE-OACI

din...

privind adoptarea unei anexe referitoare la siguranța aviației la Memorandumul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată

COMITETUL MIXT UE-OACI,

având în vedere Memorandumul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale de instituire a unui cadru de cooperare consolidată (MC OACI), în special articolul 7.3 litera (c),

întrucât:

Este oportun să se includă o anexă referitoare la siguranța aviației în MC OACI,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la prezenta decizie se adoptă și constituie parte integrantă din MC OACI.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la ..., ... .

Pentru Comitetul mixt UE-OACI

Președinții

ANEXĂ

„ANEXA I — SIGURANȚA AVIAȚIEI

1.   Obiective

| 1.1. | Părțile convin să coopereze în domeniul siguranței aviației în cadrul Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale (MC OACI), parafat la Montreal la 27 septembrie 2010. |
| --- | --- |

1.1.

Părțile convin să coopereze în domeniul siguranței aviației în cadrul Memorandumului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Organizația Aviației Civile Internaționale (MC OACI), parafat la Montreal la 27 septembrie 2010.

| 1.2. | Consecvente cu angajamentele lor în direcția realizării celor mai ridicate niveluri de siguranță a aviației pe plan mondial și a armonizării globale a standardelor și practicilor recomandate în materie de siguranță (SARP-uri), părțile convin să coopereze îndeaproape în spiritul transparenței și dialogului, în scopul de a-și coordona activitățile în materie de siguranță. |
| --- | --- |

1.2.

Consecvente cu angajamentele lor în direcția realizării celor mai ridicate niveluri de siguranță a aviației pe plan mondial și a armonizării globale a standardelor și practicilor recomandate în materie de siguranță (SARP-uri), părțile convin să coopereze îndeaproape în spiritul transparenței și dialogului, în scopul de a-și coordona activitățile în materie de siguranță.

2.   Domeniul de aplicare

| 2.1. | În scopul atingerii obiectivelor precizate la articolul 1.2, părțile convin să coopereze în următoarele domenii:






  — | desfășurarea unui dialog periodic pe teme de siguranță de interes reciproc; |
| --- | --- | --- |

2.1.

În scopul atingerii obiectivelor precizate la articolul 1.2, părțile convin să coopereze în următoarele domenii:

—

desfășurarea unui dialog periodic pe teme de siguranță de interes reciproc;

| — | asigurarea transparenței prin schimbul periodic de informații și date relevante în materie de siguranță și prin furnizarea accesului reciproc la bazele de date; |
| --- | --- |

—

asigurarea transparenței prin schimbul periodic de informații și date relevante în materie de siguranță și prin furnizarea accesului reciproc la bazele de date;

| — | participarea la activități din domeniul siguranței; |
| --- | --- |

—

participarea la activități din domeniul siguranței;

| — | recunoașterea reciprocă a rezultatelor Programului universal de audit al supravegherii siguranței (USOAP) al OACI și ale inspecțiilor de standardizare ale UE; |
| --- | --- |

—

recunoașterea reciprocă a rezultatelor Programului universal de audit al supravegherii siguranței (USOAP) al OACI și ale inspecțiilor de standardizare ale UE;

| — | monitorizarea și analizarea respectării de către state a standardelor OACI și a aplicării practicilor recomandate; |
| --- | --- |

—

monitorizarea și analizarea respectării de către state a standardelor OACI și a aplicării practicilor recomandate;

| — | cooperarea în materie de reglementare și de standardizare; |
| --- | --- |

—

cooperarea în materie de reglementare și de standardizare;

| — | dezvoltarea și furnizarea de proiecte și programe de asistență tehnică; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și furnizarea de proiecte și programe de asistență tehnică;

| — | promovarea cooperării regionale; |
| --- | --- |

—

promovarea cooperării regionale;

| — | schimbul de experți; și |
| --- | --- |

—

schimbul de experți; și

| — | furnizarea de formare. |
| --- | --- |

—

furnizarea de formare.

| 2.2. | Cooperarea menționată la punctul 2.1 este dezvoltată în domeniile de competență ale UE. |
| --- | --- |

2.2.

Cooperarea menționată la punctul 2.1 este dezvoltată în domeniile de competență ale UE.

3.   Punerea în aplicare

| 3.1. | Părțile pot institui mecanisme de cooperare prin care să se specifice mecanisme și proceduri agreate în comun, necesare pentru punerea în aplicare eficace a cooperării în domeniile prevăzute la articolul 2.1. Aceste mecanisme de cooperare se adoptă de către Comitetul mixt UE-OACI. |
| --- | --- |

3.1.

Părțile pot institui mecanisme de cooperare prin care să se specifice mecanisme și proceduri agreate în comun, necesare pentru punerea în aplicare eficace a cooperării în domeniile prevăzute la articolul 2.1. Aceste mecanisme de cooperare se adoptă de către Comitetul mixt UE-OACI.

4.   Dialogul

| 4.1. | Părțile convoacă periodic reuniuni și teleconferințe în scopul discutării temelor de siguranță de interes reciproc și, după caz, al coordonării activităților. |
| --- | --- |

4.1.

Părțile convoacă periodic reuniuni și teleconferințe în scopul discutării temelor de siguranță de interes reciproc și, după caz, al coordonării activităților.

5.   Transparență, schimb de informații, acces la bazele de date

| 5.1. | Părțile încurajează, sub rezerva normelor lor aplicabile, transparența în domeniul siguranței aviației în relația cu terții. |
| --- | --- |

5.1.

Părțile încurajează, sub rezerva normelor lor aplicabile, transparența în domeniul siguranței aviației în relația cu terții.

| 5.2. | Părțile manifestă transparență în cooperare și colaborează la activitățile în materie de siguranță prin schimbul de date pertinente și corespunzătoare referitoare la siguranță, informații și documentație în materie de siguranță, prin furnizarea accesului la bazele de date relevante și prin facilitarea participării părților la reuniuni. În acest scop, părțile instituie mecanisme de cooperare prin care se specifică procedurile privind schimbul de informații și furnizarea accesului la bazele de date, care garantează confidențialitatea informațiilor primite de la cealaltă parte în conformitate cu articolul 6 din MC OACI. |
| --- | --- |

5.2.

Părțile manifestă transparență în cooperare și colaborează la activitățile în materie de siguranță prin schimbul de date pertinente și corespunzătoare referitoare la siguranță, informații și documentație în materie de siguranță, prin furnizarea accesului la bazele de date relevante și prin facilitarea participării părților la reuniuni. În acest scop, părțile instituie mecanisme de cooperare prin care se specifică procedurile privind schimbul de informații și furnizarea accesului la bazele de date, care garantează confidențialitatea informațiilor primite de la cealaltă parte în conformitate cu articolul 6 din MC OACI.

6.   Participarea la activități din domeniul siguranței

| 6.1. | În scopul punerii în aplicare a prezentei anexe, după caz, fiecare parte invită cealaltă parte să participe la activități și reuniuni din domeniul siguranței în vederea asigurării unei cooperări și coordonări cât mai strânse. Mecanismele de realizare a unei astfel de participări se stabilesc în mecanismele de cooperare convenite de părți. |
| --- | --- |

6.1.

În scopul punerii în aplicare a prezentei anexe, după caz, fiecare parte invită cealaltă parte să participe la activități și reuniuni din domeniul siguranței în vederea asigurării unei cooperări și coordonări cât mai strânse. Mecanismele de realizare a unei astfel de participări se stabilesc în mecanismele de cooperare convenite de părți.

7.   Coordonarea USOAP al OACI și a inspecțiilor de standardizare ale UE

| 7.1. | Părțile convin să își intensifice cooperarea în domeniul USOAP și al inspecțiilor de standardizare în vederea asigurării utilizării eficace a resurselor limitate și a evitării unei duplicări a eforturilor, cu garantarea caracterului universal și a integrității USOAP al OACI. |
| --- | --- |

7.1.

Părțile convin să își intensifice cooperarea în domeniul USOAP și al inspecțiilor de standardizare în vederea asigurării utilizării eficace a resurselor limitate și a evitării unei duplicări a eforturilor, cu garantarea caracterului universal și a integrității USOAP al OACI.

| 7.2. | În scopul verificării respectării de către statele membre UE a standardelor OACI în materie de siguranță și a aplicării practicilor recomandate ale OACI, precum și al atingerii obiectivelor specificate în puncttul 7.1, părțile instituie un cadru pentru desfășurarea, după caz:






  (a) | de către Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), a auditurilor de supraveghere a siguranței ale OACI cu privire la SARP-urile în materie de siguranță preluate în legislația UE și cu privire la anumite funcții și sarcini pe care AESA le efectuează în numele statelor membre ale UE; și |
| --- | --- | --- |

7.2.

În scopul verificării respectării de către statele membre UE a standardelor OACI în materie de siguranță și a aplicării practicilor recomandate ale OACI, precum și al atingerii obiectivelor specificate în puncttul 7.1, părțile instituie un cadru pentru desfășurarea, după caz:

(a)

de către Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), a auditurilor de supraveghere a siguranței ale OACI cu privire la SARP-urile în materie de siguranță preluate în legislația UE și cu privire la anumite funcții și sarcini pe care AESA le efectuează în numele statelor membre ale UE; și

| (b) | de către OACI, a supravegherii inspecțiilor de standardizare ale UE efectuate de AESA pe lângă autoritățile competente ale statelor membre ale UE cu privire la SARP-urile în materie de siguranță preluate în legislația UE. |
| --- | --- |

(b)

de către OACI, a supravegherii inspecțiilor de standardizare ale UE efectuate de AESA pe lângă autoritățile competente ale statelor membre ale UE cu privire la SARP-urile în materie de siguranță preluate în legislația UE.

| 7.3. | Părțile instituie mecanisme de cooperare prin care se specifică mecanismele și procedurile necesare pentru punerea în aplicare eficace a cadrului prevăzut la punctul 7.2. Aceste mecanisme de cooperare tratează, inter alia, următoarele aspecte:






  (a) | domeniul de aplicare al activitățile de intervenție care țin de programul USOAP al OACI, inclusiv audituri și validarea misiunilor pe baza unei analize comparative a legislației UE și a SARP-urilor OACI în materie de siguranță; |
| --- | --- | --- |

7.3.

Părțile instituie mecanisme de cooperare prin care se specifică mecanismele și procedurile necesare pentru punerea în aplicare eficace a cadrului prevăzut la punctul 7.2. Aceste mecanisme de cooperare tratează, inter alia, următoarele aspecte:

(a)

domeniul de aplicare al activitățile de intervenție care țin de programul USOAP al OACI, inclusiv audituri și validarea misiunilor pe baza unei analize comparative a legislației UE și a SARP-urilor OACI în materie de siguranță;

| (b) | participarea reciprocă la activitățile de audit, inspecție și validare desfășurate de fiecare parte; |
| --- | --- |

(b)

participarea reciprocă la activitățile de audit, inspecție și validare desfășurate de fiecare parte;

| (c) | informațiile care trebuie furnizate de fiecare parte pentru programul USOAP al OACI și inspecțiilor de standardizare ale AESA; |
| --- | --- |

(c)

informațiile care trebuie furnizate de fiecare parte pentru programul USOAP al OACI și inspecțiilor de standardizare ale AESA;

| (d) | asigurarea confidențialității, atunci când este cazul, protecția datelor și prelucrarea informațiilor sensibile; și |
| --- | --- |

(d)

asigurarea confidențialității, atunci când este cazul, protecția datelor și prelucrarea informațiilor sensibile; și

| (e) | vizite la fața locului. |
| --- | --- |

(e)

vizite la fața locului.

8.   Schimbul de informații și analize în materie de siguranță

| 8.1. | Fără a aduce atingere normelor lor aplicabile, părțile fac schimb de date relevante în materie de siguranță obținute prin USOAP și din alte surse, cum ar fi activitățile de monitorizare continuă desfășurate de OACI, inspecțiile de standardizare ale AESA și inspecțiile din cadrul programului SAFA, punându-și la dispoziție reciproc și analizele realizate pe baza acestor date. |
| --- | --- |

8.1.

Fără a aduce atingere normelor lor aplicabile, părțile fac schimb de date relevante în materie de siguranță obținute prin USOAP și din alte surse, cum ar fi activitățile de monitorizare continuă desfășurate de OACI, inspecțiile de standardizare ale AESA și inspecțiile din cadrul programului SAFA, punându-și la dispoziție reciproc și analizele realizate pe baza acestor date.

| 8.2. | Părțile cooperează îndeaproape la toate acțiunile menite să asigure respectarea mai eficientă a SARP-urilor în UE și în alte state. O astfel de cooperare trebuie să includă schimburi de informații, facilitarea dialogului dintre părțile implicate, vizite sau inspecții la fața locului, precum și coordonarea tuturor activităților de asistență tehnică. |
| --- | --- |

8.2.

Părțile cooperează îndeaproape la toate acțiunile menite să asigure respectarea mai eficientă a SARP-urilor în UE și în alte state. O astfel de cooperare trebuie să includă schimburi de informații, facilitarea dialogului dintre părțile implicate, vizite sau inspecții la fața locului, precum și coordonarea tuturor activităților de asistență tehnică.

9.   Aspecte legate de reglementare

| 9.1. | Fiecare parte se asigură că cealaltă parte este informată cu privire la toate actele cu putere de lege și administrative, standardele, cerințele și practicile recomandate care pot afecta punerea în aplicare a prezentei anexe, precum și cu privire la orice modificare ulterioară a acestora. |
| --- | --- |

9.1.

Fiecare parte se asigură că cealaltă parte este informată cu privire la toate actele cu putere de lege și administrative, standardele, cerințele și practicile recomandate care pot afecta punerea în aplicare a prezentei anexe, precum și cu privire la orice modificare ulterioară a acestora.

| 9.2. | Părțile se notifică reciproc și la timp cu privire la orice propuneri de modificare a actelor cu putere de lege și administrative, a standardelor, a cerințelor și practicilor recomandate, în măsura în care respectivele modificări pot avea un impact asupra prezentei anexe. În lumina oricăror astfel de modificări, Comitetul mixt UE-OACI poate adopta modificări la prezenta anexă, dacă este necesar, în conformitate cu articolul 7 din MC OACI. |
| --- | --- |

9.2.

Părțile se notifică reciproc și la timp cu privire la orice propuneri de modificare a actelor cu putere de lege și administrative, a standardelor, a cerințelor și practicilor recomandate, în măsura în care respectivele modificări pot avea un impact asupra prezentei anexe. În lumina oricăror astfel de modificări, Comitetul mixt UE-OACI poate adopta modificări la prezenta anexă, dacă este necesar, în conformitate cu articolul 7 din MC OACI.

| 9.3. | În scopul armonizării la nivel mondial a reglementărilor și standardelor în materie de siguranță, părțile se consultă cu privire la aspectele tehnice de reglementare din domeniul siguranței aviației pe parcursul diferitelor stadii ale elaborării actelor normative sau al proceselor de elaborare de SARP-uri și sunt invitate să participe în organismele tehnice, după caz. |
| --- | --- |

9.3.

În scopul armonizării la nivel mondial a reglementărilor și standardelor în materie de siguranță, părțile se consultă cu privire la aspectele tehnice de reglementare din domeniul siguranței aviației pe parcursul diferitelor stadii ale elaborării actelor normative sau al proceselor de elaborare de SARP-uri și sunt invitate să participe în organismele tehnice, după caz.

| 9.4. | OACI furnizează UE informații în timp util cu privire la deciziile și recomandările OACI care afectează SARP-urile în materie de siguranță prin furnizarea accesului deplin la scrisorile OACI către state și la buletinele electronice. |
| --- | --- |

9.4.

OACI furnizează UE informații în timp util cu privire la deciziile și recomandările OACI care afectează SARP-urile în materie de siguranță prin furnizarea accesului deplin la scrisorile OACI către state și la buletinele electronice.

| 9.5. | Atunci când este cazul, UE depune eforturi pentru a se asigura că legislația UE este în conformitate cu SARP-urile OACI în materie de siguranță a aviației. |
| --- | --- |

9.5.

Atunci când este cazul, UE depune eforturi pentru a se asigura că legislația UE este în conformitate cu SARP-urile OACI în materie de siguranță a aviației.

| 9.6. | Fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre ale UE ca state parte la Convenția de la Chicago, după caz, UE angajează dialogul cu OACI în scopul furnizării de informații tehnice în cazurile în care din aplicarea legislației UE rezultă întrebări legate de respectarea standardelor OACI și de aplicarea practicilor recomandate ale OACI. |
| --- | --- |

9.6.

Fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre ale UE ca state parte la Convenția de la Chicago, după caz, UE angajează dialogul cu OACI în scopul furnizării de informații tehnice în cazurile în care din aplicarea legislației UE rezultă întrebări legate de respectarea standardelor OACI și de aplicarea practicilor recomandate ale OACI.

10.   Proiecte și programe de asistență tehnică

| 10.1. | Părțile coordonează asistența acordată statelor într-un efort menit să asigure utilizarea eficace a resurselor și prevenirea duplicării eforturilor și, totodată, schimbă informații și date privind programele și proiectele de asistență tehnică în domeniul siguranței aviației. |
| --- | --- |

10.1.

Părțile coordonează asistența acordată statelor într-un efort menit să asigure utilizarea eficace a resurselor și prevenirea duplicării eforturilor și, totodată, schimbă informații și date privind programele și proiectele de asistență tehnică în domeniul siguranței aviației.

| 10.2. | Părțile desfășoară în comun activități de inițiere și coordonare a eforturilor internaționale în direcția identificării de finanțatori care doresc și pot să contribuie la acordarea unei asistențe tehnice specifice statelor care se confruntă cu deficiențe semnificative în materie de siguranță. |
| --- | --- |

10.2.

Părțile desfășoară în comun activități de inițiere și coordonare a eforturilor internaționale în direcția identificării de finanțatori care doresc și pot să contribuie la acordarea unei asistențe tehnice specifice statelor care se confruntă cu deficiențe semnificative în materie de siguranță.

| 10.3. | Contribuțiile UE sunt, în special, direcționate către programele și proiectele menite să asiste statele și organismele regionale de aviație civilă să soluționeze deficiențe semnificative în materie de siguranță, să pună în aplicare SARP-urile OACI, să dezvolte cooperarea în materie de reglementare și să consolideze sistemele de supraveghere a siguranței ale statelor, inclusiv prin instituirea de sisteme regionale de supraveghere a siguranței. |
| --- | --- |

10.3.

Contribuțiile UE sunt, în special, direcționate către programele și proiectele menite să asiste statele și organismele regionale de aviație civilă să soluționeze deficiențe semnificative în materie de siguranță, să pună în aplicare SARP-urile OACI, să dezvolte cooperarea în materie de reglementare și să consolideze sistemele de supraveghere a siguranței ale statelor, inclusiv prin instituirea de sisteme regionale de supraveghere a siguranței.

11.   Cooperarea regională

| 11.1. | Părțile acordă prioritate activităților menite să accelereze instituirea organizațiilor regionale de supraveghere a siguranței acolo unde abordarea regională oferă posibilități de creștere a rentabilității și de îmbunătățire a proceselor de supraveghere și/sau standardizare. |
| --- | --- |

11.1.

Părțile acordă prioritate activităților menite să accelereze instituirea organizațiilor regionale de supraveghere a siguranței acolo unde abordarea regională oferă posibilități de creștere a rentabilității și de îmbunătățire a proceselor de supraveghere și/sau standardizare.

12.   Asistența la nivel de experți

| 12.1. | Fără a aduce atingere programelor de asistență la nivel de experți desfășurate în afara domeniului de aplicare al prezentei anexe, UE depune eforturi de a pune la dispoziția OACI, la cerere, experți care dispun de expertiză tehnică în domenii relevante ale siguranței aviației pentru a îndeplini sarcini sau a participa la activități care intră în domeniul de aplicare al prezentei anexe. Condițiile pentru această asistență la nivel de experți se specifică într-un mecanism de cooperare stabilit între părți. |
| --- | --- |

12.1.

Fără a aduce atingere programelor de asistență la nivel de experți desfășurate în afara domeniului de aplicare al prezentei anexe, UE depune eforturi de a pune la dispoziția OACI, la cerere, experți care dispun de expertiză tehnică în domenii relevante ale siguranței aviației pentru a îndeplini sarcini sau a participa la activități care intră în domeniul de aplicare al prezentei anexe. Condițiile pentru această asistență la nivel de experți se specifică într-un mecanism de cooperare stabilit între părți.

13.   Formarea

| 13.1. | Atunci când este cazul, fiecare dintre părți facilitează participarea personalului celeilalte părți la orice programe de formare în domeniul siguranței aviației pe care le organizează. |
| --- | --- |

13.1.

Atunci când este cazul, fiecare dintre părți facilitează participarea personalului celeilalte părți la orice programe de formare în domeniul siguranței aviației pe care le organizează.

| 13.2. | Părțile schimbă informații și materiale legate de programele de formare în domeniul siguranței aviației și, după caz, coordonează și cooperează la dezvoltarea programelor de formare. |
| --- | --- |

13.2.

Părțile schimbă informații și materiale legate de programele de formare în domeniul siguranței aviației și, după caz, coordonează și cooperează la dezvoltarea programelor de formare.

| 13.3. | În cadrul activităților vizate de articolul 10 din prezenta anexă, părțile cooperează în privința facilitării și coordonării participării la programele de formare a stagiarilor care provin din state sau regiuni în care oricare dintre părți acordă asistență tehnică. |
| --- | --- |

13.3.

În cadrul activităților vizate de articolul 10 din prezenta anexă, părțile cooperează în privința facilitării și coordonării participării la programele de formare a stagiarilor care provin din state sau regiuni în care oricare dintre părți acordă asistență tehnică.

14.   Revizuirea

| 14.1. | Părțile examinează periodic punerea în aplicare a prezentei anexe și, dacă este necesar, iau în considerare orice evoluții relevante în materie de politici sau reglementare. |
| --- | --- |

14.1.

Părțile examinează periodic punerea în aplicare a prezentei anexe și, dacă este necesar, iau în considerare orice evoluții relevante în materie de politici sau reglementare.

| 14.2. | Orice revizuire a prezentei anexe se efectuează de către Comitetul mixt UE-OACI înființat în temeiul articolului 7 din MC OACI. |
| --- | --- |

14.2.

Orice revizuire a prezentei anexe se efectuează de către Comitetul mixt UE-OACI înființat în temeiul articolului 7 din MC OACI.

15.   Intrarea în vigoare, modificarea și denunțarea

| 15.1. | Prezenta anexă intră în vigoare la data adoptării de către Comitetul mixt UE-OACI și rămâne în vigoare până la denunțare. |
| --- | --- |

15.1.

Prezenta anexă intră în vigoare la data adoptării de către Comitetul mixt UE-OACI și rămâne în vigoare până la denunțare.

| 15.2. | Mecanismele de cooperare convenite în temeiul prezentei anexe intră în vigoare la data adoptării lor de către Comitetul mixt UE-OACI.10 |
| --- | --- |

15.2.

Mecanismele de cooperare convenite în temeiul prezentei anexe intră în vigoare la data adoptării lor de către Comitetul mixt UE-OACI.10

| 15.3. | Orice modificări sau orice denunțare a mecanismelor de cooperare adoptate în temeiul prezentei anexe sunt convenite în cadrul Comitetului mixt UE-OACI. |
| --- | --- |

15.3.

Orice modificări sau orice denunțare a mecanismelor de cooperare adoptate în temeiul prezentei anexe sunt convenite în cadrul Comitetului mixt UE-OACI.

| 15.4. | Prezenta anexă poate fi denunțată în orice moment de oricare dintre părți. Denunțarea devine efectivă în termen de șase luni de la primirea de către o parte a notificării scrise de denunțare de la cealaltă parte, cu excepția cazului în care părțile retrag, de comun acord, notificarea denunțării înainte de expirarea perioadei de șase luni. |
| --- | --- |

15.4.

Prezenta anexă poate fi denunțată în orice moment de oricare dintre părți. Denunțarea devine efectivă în termen de șase luni de la primirea de către o parte a notificării scrise de denunțare de la cealaltă parte, cu excepția cazului în care părțile retrag, de comun acord, notificarea denunțării înainte de expirarea perioadei de șase luni.

| 15.5. | Fără a aduce atingere oricărei alte dispoziții din prezentul articol, dacă MC OACI încetează, prezenta anexă și toate mecanismele de cooperare adoptate în temeiul acesteia încetează simultan.” |
| --- | --- |

15.5.

Fără a aduce atingere oricărei alte dispoziții din prezentul articol, dacă MC OACI încetează, prezenta anexă și toate mecanismele de cooperare adoptate în temeiul acesteia încetează simultan.”

---

REGULAMENTE

| 9.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 905/2011 AL CONSILIULUI

din 1 septembrie 2011

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea transmisă de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de polietilen tereftalat („PET”) originare, între altele, din India („ancheta inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 (3), a impus o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile antidumping au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (4) în urma unei reexaminări intermediare parțiale („ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile au fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe antidumping specifice. Nivelul taxei se încadrează între 87,5 EUR și 200,9 EUR per tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 153,6 EUR per tonă („taxele actuale”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de polietilen tereftalat („PET”) originare, între altele, din India („ancheta inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 (3), a impus o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile antidumping au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (4) în urma unei reexaminări intermediare parțiale („ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile au fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe antidumping specifice. Nivelul taxei se încadrează între 87,5 EUR și 200,9 EUR per tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 153,6 EUR per tonă („taxele actuale”).

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (5), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de PET originar, între altele, din India. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (6), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 în urma ultimei anchete de reexaminare. Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se încadrează între 0 EUR și 106,5 EUR per tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 69,4 EUR per tonă („măsurile compensatorii actuale”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (5), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de PET originar, între altele, din India. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (6), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 în urma ultimei anchete de reexaminare. Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se încadrează între 0 EUR și 106,5 EUR per tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 69,4 EUR per tonă („măsurile compensatorii actuale”).

| (3) | Prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat ofertele de angajament („angajamentul”) ale mai multor producători-exportatori care stabilesc un preț minim de import („PMI”). |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat ofertele de angajament („angajamentul”) ale mai multor producători-exportatori care stabilesc un preț minim de import („PMI”).

1.2.   Cererea de reexaminare

| (4) | S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, de către Reliance Industries Limited, un producător-exportator indian de PET („solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la stabilirea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor compensatorii actuale. Taxele reziduale antidumping și compensatorii se aplică la importurile de produse fabricate de solicitant, iar vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt guvernate de angajament. |
| --- | --- |

(4)

S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, de către Reliance Industries Limited, un producător-exportator indian de PET („solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la stabilirea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor compensatorii actuale. Taxele reziduale antidumping și compensatorii se aplică la importurile de produse fabricate de solicitant, iar vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt guvernate de angajament.

| (5) | Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea taxei actuale la nivelul ei actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul. Mai exact, solicitantul a susținut că au intervenit modificări semnificative privind costurile de producție ale societății comerciale și că, de la instituirea măsurilor existente, aceste modificări au determinat o marjă de dumping substanțial mai mică. O comparație făcută de solicitant între prețurile practicate de el pe piața autohtonă și prețurile sale la exportul către Uniune a indicat că marja de dumping ar fi substanțial mai mică față de nivelul actual la care se aplică taxele. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea taxei actuale la nivelul ei actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul. Mai exact, solicitantul a susținut că au intervenit modificări semnificative privind costurile de producție ale societății comerciale și că, de la instituirea măsurilor existente, aceste modificări au determinat o marjă de dumping substanțial mai mică. O comparație făcută de solicitant între prețurile practicate de el pe piața autohtonă și prețurile sale la exportul către Uniune a indicat că marja de dumping ar fi substanțial mai mică față de nivelul actual la care se aplică taxele.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale

| (6) | În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente elemente de probă prima facie care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale („prezenta reexaminarea”), Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (8) la 10 iunie 2010, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în privința solicitantului. |
| --- | --- |

(6)

În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente elemente de probă prima facie care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale („prezenta reexaminarea”), Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (8) la 10 iunie 2010, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în privința solicitantului.

1.4.   Produsul în cauză și produsul similar

| (7) | Produsul care face obiectul reexaminării este polietilenul tereftalat (PET), cu o viscozitate de minimum 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(7)

Produsul care face obiectul reexaminării este polietilenul tereftalat (PET), cu o viscozitate de minimum 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India („produsul în cauză”).

| (8) | Ancheta a indicat faptul că produsul în cauză produs în India și vândut către Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, s-a constatat că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare se limita la stabilirea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio constatare cu privire la produsul fabricat și vândut de către industria Uniunii pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(8)

Ancheta a indicat faptul că produsul în cauză produs în India și vândut către Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, s-a constatat că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare se limita la stabilirea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio constatare cu privire la produsul fabricat și vândut de către industria Uniunii pe piața din Uniune.

1.5.   Părțile interesate

| (9) | Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (10) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(10)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (11) | Pentru a obține informațiile considerate necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și a primit răspunsul în termenul stabilit în acest scop. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a obține informațiile considerate necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și a primit răspunsul în termenul stabilit în acest scop.

| (12) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului din Mumbai, India. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului din Mumbai, India.

1.6.   Perioada anchetei de reexaminare

| (13) | Ancheta privind dumpingul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta privind dumpingul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

2.   REZULTATELE ANCHETEI

2.1.   Caracterul durabil al pretinselor schimbări de circumstanțe observate în cursul PAR

| (14) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă circumstanțele referitoare la dumping s-au schimbat în mod semnificativ și dacă această schimbare are un caracter durabil. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă circumstanțele referitoare la dumping s-au schimbat în mod semnificativ și dacă această schimbare are un caracter durabil.

| (15) | Solicitantul a afirmat că schimbările intervenite în valoarea sa normală și în prețurile de export, de la ancheta inițială care a stabilit marja sa de dumping, erau cauzate de o schimbare semnificativă a costurilor de producție. El a susținut că schimbarea costurilor sale de producție era legată de reducerea taxelor de export aplicabile importurilor în India de materie primă folosită în procesul său de producție. Mai mult, solicitantul a afirmat, de asemenea, că reducerea taxelor vamale a dus la o reducere a stimulentelor la export care au dus la schimbarea prețurilor de vânzare pe piața internă utilizate pentru determinarea valorii normale. |
| --- | --- |

(15)

Solicitantul a afirmat că schimbările intervenite în valoarea sa normală și în prețurile de export, de la ancheta inițială care a stabilit marja sa de dumping, erau cauzate de o schimbare semnificativă a costurilor de producție. El a susținut că schimbarea costurilor sale de producție era legată de reducerea taxelor de export aplicabile importurilor în India de materie primă folosită în procesul său de producție. Mai mult, solicitantul a afirmat, de asemenea, că reducerea taxelor vamale a dus la o reducere a stimulentelor la export care au dus la schimbarea prețurilor de vânzare pe piața internă utilizate pentru determinarea valorii normale.

| (16) | Totuși, s-a constatat că, în pofida reducerii taxelor vamale și a stimulentelor la export, prețurile de vânzare pe piața internă ale societății, utilizate pentru determinarea valorii normale în cursul PAR erau mai mari decât prețurile utilizate în cadrul anchetei inițiale care a stabilit marja de dumping a solicitantului. Prețurile mai ridicate ale vânzărilor pe piața internă se datorau, între altele, costurilor sporite ale unor materii prime și altor inputuri. |
| --- | --- |

(16)

Totuși, s-a constatat că, în pofida reducerii taxelor vamale și a stimulentelor la export, prețurile de vânzare pe piața internă ale societății, utilizate pentru determinarea valorii normale în cursul PAR erau mai mari decât prețurile utilizate în cadrul anchetei inițiale care a stabilit marja de dumping a solicitantului. Prețurile mai ridicate ale vânzărilor pe piața internă se datorau, între altele, costurilor sporite ale unor materii prime și altor inputuri.

| (17) | În ceea ce privește prețurile de export către Uniune în cursul PAR, acestea au fost determinate în temeiul articolului 2 alineatele (8) și (9) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, a trebuit să se examineze cu precădere dacă existența unui angajament de preț în cadrul cărui solicitantul era obligat să își vândă produsul pe piața din Uniune la un preț superior PMI stabilit pentru fiecare lună în PAR a influențat prețurile de export ale solicitantului. Din motivele de mai jos, s-a constatat că exporturile către Uniune au fost, într-adevăr, influențate de angajamentul de preț. În această privință, dat fiind că solicitantul a trebuit să respecte obligațiile angajamentului PMI, acesta a ales să nu exporte către Uniune în anumite luni din cursul PAR când prețurile sale de export către alte piețe de export erau inferioare PMI. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește prețurile de export către Uniune în cursul PAR, acestea au fost determinate în temeiul articolului 2 alineatele (8) și (9) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, a trebuit să se examineze cu precădere dacă existența unui angajament de preț în cadrul cărui solicitantul era obligat să își vândă produsul pe piața din Uniune la un preț superior PMI stabilit pentru fiecare lună în PAR a influențat prețurile de export ale solicitantului. Din motivele de mai jos, s-a constatat că exporturile către Uniune au fost, într-adevăr, influențate de angajamentul de preț. În această privință, dat fiind că solicitantul a trebuit să respecte obligațiile angajamentului PMI, acesta a ales să nu exporte către Uniune în anumite luni din cursul PAR când prețurile sale de export către alte piețe de export erau inferioare PMI.

| (18) | S-a constatat că solicitantul și-a vândut produsul către Uniune numai în cursul a șase luni din PAR. Pe de altă parte, acesta a vândut produse în cursul întregii perioade către alte piețe de export unde nu trebuia să respecte obligațiile fixate în angajamentul de preț. S-a observat că prețurile de export către țări terțe în lunile în care solicitantul nu a exportat către Uniune erau în mod semnificativ mai joase decât PMI stabilite. În consecință, în lumina celor de mai sus, se poate presupune, în mod rezonabil, că unicul motiv pentru care solicitantul nu și-a vândut produsele către Uniune în lunile rămase a fost acela că trebuia să respecte angajamentul și nu putea să vândă sub PMI stabilit. |
| --- | --- |

(18)

S-a constatat că solicitantul și-a vândut produsul către Uniune numai în cursul a șase luni din PAR. Pe de altă parte, acesta a vândut produse în cursul întregii perioade către alte piețe de export unde nu trebuia să respecte obligațiile fixate în angajamentul de preț. S-a observat că prețurile de export către țări terțe în lunile în care solicitantul nu a exportat către Uniune erau în mod semnificativ mai joase decât PMI stabilite. În consecință, în lumina celor de mai sus, se poate presupune, în mod rezonabil, că unicul motiv pentru care solicitantul nu și-a vândut produsele către Uniune în lunile rămase a fost acela că trebuia să respecte angajamentul și nu putea să vândă sub PMI stabilit.

| (19) | Solicitantul a contestat constatarea potrivit căreia motivul pentru care nu a vândut produsele către Uniune era legat de angajamentul existent. Solicitantul a susținut că, în ceea ce privește vânzările sale în cursul PAR către alte piețe mari de export, au existat luni în care nu a făcut vânzări și că, prin urmare, vânzările neregulate nu reprezentau un aspect specific al pieței din Uniune. Acesta a susținut, de asemenea, că o comparație lunară a prețurilor de import în Uniune ale produsului în cauză din toate celelalte țări exportatoare și/sau prețurile de import ale produsului în cauză originar din India cu PMI lunar al societății ar arăta că solicitantul ar fi fost capabilă să vândă produsele către Uniune în toate lunile din PAR fără să-și încalce angajamentul. |
| --- | --- |

(19)

Solicitantul a contestat constatarea potrivit căreia motivul pentru care nu a vândut produsele către Uniune era legat de angajamentul existent. Solicitantul a susținut că, în ceea ce privește vânzările sale în cursul PAR către alte piețe mari de export, au existat luni în care nu a făcut vânzări și că, prin urmare, vânzările neregulate nu reprezentau un aspect specific al pieței din Uniune. Acesta a susținut, de asemenea, că o comparație lunară a prețurilor de import în Uniune ale produsului în cauză din toate celelalte țări exportatoare și/sau prețurile de import ale produsului în cauză originar din India cu PMI lunar al societății ar arăta că solicitantul ar fi fost capabilă să vândă produsele către Uniune în toate lunile din PAR fără să-și încalce angajamentul.

| (20) | Argumentele solicitantului nu pot fi acceptate întrucât, pe de o parte, societatea și-a concentrat activitatea pe piețe individuale selecționate care sunt guvernate de propriile lor specificități de piață și nu oferă indicații cu privire la motivul pentru care societatea nu a vândut către Uniune. Pe de altă parte, comparațiile făcute de solicitant se bazau pe date statistice generale, în timp ce constatările prezentei reexaminări se bazează pe date specifice societății, ceea ce reprezintă o sursă mult mai relevantă și mai fiabilă pentru stabilirea unor constatări. De asemenea, argumentele prezentate de solicitant nu erau valide în totalitate, de exemplu, în anumite luni, prețurile generale de import către Uniune erau într-adevăr mai mari decât PMI, în timp ce în alte perioade prețurile generale de import erau mai mici, neputându-se obține constatări generale pornind de la acestea. Totuși, este neîndoielnic faptul că solicitantul a efectuat vânzări către Uniune numai în lunile în care prețurile generale către Uniune erau la același nivel sau mai mari decât PMI. |
| --- | --- |

(20)

Argumentele solicitantului nu pot fi acceptate întrucât, pe de o parte, societatea și-a concentrat activitatea pe piețe individuale selecționate care sunt guvernate de propriile lor specificități de piață și nu oferă indicații cu privire la motivul pentru care societatea nu a vândut către Uniune. Pe de altă parte, comparațiile făcute de solicitant se bazau pe date statistice generale, în timp ce constatările prezentei reexaminări se bazează pe date specifice societății, ceea ce reprezintă o sursă mult mai relevantă și mai fiabilă pentru stabilirea unor constatări. De asemenea, argumentele prezentate de solicitant nu erau valide în totalitate, de exemplu, în anumite luni, prețurile generale de import către Uniune erau într-adevăr mai mari decât PMI, în timp ce în alte perioade prețurile generale de import erau mai mici, neputându-se obține constatări generale pornind de la acestea. Totuși, este neîndoielnic faptul că solicitantul a efectuat vânzări către Uniune numai în lunile în care prețurile generale către Uniune erau la același nivel sau mai mari decât PMI.

| (21) | Argumentul solicitantului, precum că ar fi putut, dacă ar fi dorit, să vândă produse pe piața din Uniune în timpul celor șase luni în care vindea produse pe alte piețe de export la un preț inferior propriului său PMI, este respins ca fiind de natură speculativă și nefondată. Solicitantul nu a prezentat nici un alt argument referitor la motivele pentru care nu a vândut produse către Uniune în timpul celor șase luni în cauză în timp ce, în respectiva perioadă, vindea aceleași produse pe alte piețe de export la un preț inferior propriului său PMI. Prin urmare, s-a constatat că solicitantul nu și-a vândut produsele către Uniune în cursul unei anumite perioade din cauza necesității de a respecta obligațiile legate de angajament. În consecință, prețurile de export pretinse pe piața din Uniune în cursul PAR nu sunt fiabile. |
| --- | --- |

(21)

Argumentul solicitantului, precum că ar fi putut, dacă ar fi dorit, să vândă produse pe piața din Uniune în timpul celor șase luni în care vindea produse pe alte piețe de export la un preț inferior propriului său PMI, este respins ca fiind de natură speculativă și nefondată. Solicitantul nu a prezentat nici un alt argument referitor la motivele pentru care nu a vândut produse către Uniune în timpul celor șase luni în cauză în timp ce, în respectiva perioadă, vindea aceleași produse pe alte piețe de export la un preț inferior propriului său PMI. Prin urmare, s-a constatat că solicitantul nu și-a vândut produsele către Uniune în cursul unei anumite perioade din cauza necesității de a respecta obligațiile legate de angajament. În consecință, prețurile de export pretinse pe piața din Uniune în cursul PAR nu sunt fiabile.

| (22) | S-a efectuat, de asemenea, o comparație între prețurile de vânzare ale solicitantului către piața din Uniune și prețurile realizate pe alte piețe de export pentru care nu existau angajamente de preț. S-a observat faptul că prețurile de export către acele piețe fără obligații de angajament de preț erau în mod considerabil mai mici pe toată durata PAR. |
| --- | --- |

(22)

S-a efectuat, de asemenea, o comparație între prețurile de vânzare ale solicitantului către piața din Uniune și prețurile realizate pe alte piețe de export pentru care nu existau angajamente de preț. S-a observat faptul că prețurile de export către acele piețe fără obligații de angajament de preț erau în mod considerabil mai mici pe toată durata PAR.

| (23) | Solicitantul a pus sub semnul întrebării constatările rezultate din compararea prețurilor de pe piața din Uniune și de pe alte piețe de export, declarând că o analiză efectuată la nivelul fiecărei țări ar dovedi că există alte piețe de export în care prețurile practicate sunt superioare celor aplicate pe piața Uniunii. În această privință, totuși, compararea prețurilor medii este mai relevantă decât diferențele individuale observate prin comparație cu fiecare țară care sunt legate de dimensiunea, precum și de factorii competitivi distinctivi existenți pe acele piețe individuale. |
| --- | --- |

(23)

Solicitantul a pus sub semnul întrebării constatările rezultate din compararea prețurilor de pe piața din Uniune și de pe alte piețe de export, declarând că o analiză efectuată la nivelul fiecărei țări ar dovedi că există alte piețe de export în care prețurile practicate sunt superioare celor aplicate pe piața Uniunii. În această privință, totuși, compararea prețurilor medii este mai relevantă decât diferențele individuale observate prin comparație cu fiecare țară care sunt legate de dimensiunea, precum și de factorii competitivi distinctivi existenți pe acele piețe individuale.

| (24) | În consecință, prețurile de export pe piețele terțe reflectă mai bine practicile normale ale societății în materie de prețuri. Diferența de preț între prețurile de export către Uniune și prețurile de export către restul lumii indică faptul că există argumente economice solide care incită solicitantul să vândă la prețuri inferioare către Uniune dacă nu ar exista PMI. În aceste circumstanțe, se consideră că orice nouă marjă de dumping calculată pe baza prețurilor de export către Uniune în cursul PAR ar fi, astfel, definită pe baza unor prețuri care nu s-au schimbat în mod semnificativ și nici durabil. Aceeași constatare se aplică afirmației solicitantului, menționată la considerentul 5, potrivit căreia o comparare a prețurilor sale pe piața internă și a prețurilor sale de export către Uniune ar indica o marjă de dumping inferioară nivelului actual al taxelor. |
| --- | --- |

(24)

În consecință, prețurile de export pe piețele terțe reflectă mai bine practicile normale ale societății în materie de prețuri. Diferența de preț între prețurile de export către Uniune și prețurile de export către restul lumii indică faptul că există argumente economice solide care incită solicitantul să vândă la prețuri inferioare către Uniune dacă nu ar exista PMI. În aceste circumstanțe, se consideră că orice nouă marjă de dumping calculată pe baza prețurilor de export către Uniune în cursul PAR ar fi, astfel, definită pe baza unor prețuri care nu s-au schimbat în mod semnificativ și nici durabil. Aceeași constatare se aplică afirmației solicitantului, menționată la considerentul 5, potrivit căreia o comparare a prețurilor sale pe piața internă și a prețurilor sale de export către Uniune ar indica o marjă de dumping inferioară nivelului actual al taxelor.

| (25) | În lumina celor de mai sus, condiția fixată la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază cu privire la schimbarea semnificativă a circumstanțelor referitoare la dumping nu este îndeplinită. Prin urmare, impunerea în continuare a măsurilor la nivelul lor actual este necesară pentru contrabalansarea dumpingului. |
| --- | --- |

(25)

În lumina celor de mai sus, condiția fixată la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază cu privire la schimbarea semnificativă a circumstanțelor referitoare la dumping nu este îndeplinită. Prin urmare, impunerea în continuare a măsurilor la nivelul lor actual este necesară pentru contrabalansarea dumpingului.

| (26) | În urma informațiilor comunicate, solicitantul a insistat asupra faptului că prețurile sale pretinse pe piața din Uniune erau absolut fiabile. Întrucât aceste prețuri de export au crescut în mod semnificativ între perioada anchetei inițiale și PAR, practicile la export ale societății ar trebui să fie considerate, de asemenea, ca fiind schimbate în mod semnificativ și durabil în cursul acestei perioade. Prin urmare, se susține că marja de dumping a societății ar fi fost, de asemenea, redusă în mod semnificativ și durabil. |
| --- | --- |

(26)

În urma informațiilor comunicate, solicitantul a insistat asupra faptului că prețurile sale pretinse pe piața din Uniune erau absolut fiabile. Întrucât aceste prețuri de export au crescut în mod semnificativ între perioada anchetei inițiale și PAR, practicile la export ale societății ar trebui să fie considerate, de asemenea, ca fiind schimbate în mod semnificativ și durabil în cursul acestei perioade. Prin urmare, se susține că marja de dumping a societății ar fi fost, de asemenea, redusă în mod semnificativ și durabil.

| (27) | Solicitantul a afirmat, în plus, că schimbarea durabilă a circumstanțelor nu este, în mod necesar, elementul determinant al evaluării care urmează să fie efectuată după deschiderea unei reexaminări ci este mai relevant dacă este necesară menținerea taxei pentru compensarea dumpingului. Acesta s-a referit la principiul fundamental stabilit la articolul 11 alineatul (1) din regulamentul de bază și la articolul 11.1 din acordul antidumping al OMC, potrivit căruia măsurile antidumping nu rămân în vigoare decât pe durata și în măsura necesare pentru compensarea dumpingului care provoacă prejudicii. În această privință, solicitantul a invocat faptul că analiza necesității ar trebui să fie o evaluare prospectivă care ar cere cel puțin reapariția probabilă a dumpingului la nivelul stabilit în prealabil. |
| --- | --- |

(27)

Solicitantul a afirmat, în plus, că schimbarea durabilă a circumstanțelor nu este, în mod necesar, elementul determinant al evaluării care urmează să fie efectuată după deschiderea unei reexaminări ci este mai relevant dacă este necesară menținerea taxei pentru compensarea dumpingului. Acesta s-a referit la principiul fundamental stabilit la articolul 11 alineatul (1) din regulamentul de bază și la articolul 11.1 din acordul antidumping al OMC, potrivit căruia măsurile antidumping nu rămân în vigoare decât pe durata și în măsura necesare pentru compensarea dumpingului care provoacă prejudicii. În această privință, solicitantul a invocat faptul că analiza necesității ar trebui să fie o evaluare prospectivă care ar cere cel puțin reapariția probabilă a dumpingului la nivelul stabilit în prealabil.

| (28) | Articolul 11 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că „O măsură antidumping nu rămâne în vigoare decât pe perioada și în măsura necesare pentru a contrabalansa un dumping care cauzează un prejudiciu”. Acest principiu se aplică tratamentului reexaminărilor intermediare, precum în cazul de față, în care articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază prevede, printre altele, că „[...]O reexaminare intermediară se efectuează atunci când cererea conține suficiente elemente de probă care dovedesc că menținerea măsurii nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul și/sau continuarea sau reapariția prejudiciului ar fi improbabilă în cazul în care măsura ar fi eliminată sau modificată[...]”. Prevederea de mai sus fixează criteriul care trebuie respectat atunci când o parte interesată consideră că nivelul măsurilor este prea redus sau prea ridicat și cere, în consecință, reexaminarea respectivelor măsuri. Atunci când o astfel de reexaminare este deschisă, articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază continuă și prevede în mod clar că „în cadrul anchetelor efectuate în temeiul prezentului alineat, Comisia poate, printre altele, examina dacă circumstanțele referitoare la dumping [...] s-au schimbat semnificativ [...]. În acest sens, se ține seama în cadrul determinării finale de toate elementele de probă pertinente și documentate corespunzător”. Astfel, articolul 11 alineatul (3) prevede un criteriu de evaluare suplimentar (și anume analizând necesitatea unei schimbări semnificative a circumstanțelor) în cazul reexaminărilor intermediare care ar trebui să fie luate în considerație în timpul anchetei, în afară de cerința de deschidere (și anume, aprecierea dacă măsurile la nivelul actual mai sunt necesare), astfel cum a declarat solicitantul |
| --- | --- |

(28)

Articolul 11 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că „O măsură antidumping nu rămâne în vigoare decât pe perioada și în măsura necesare pentru a contrabalansa un dumping care cauzează un prejudiciu”. Acest principiu se aplică tratamentului reexaminărilor intermediare, precum în cazul de față, în care articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază prevede, printre altele, că „[...]O reexaminare intermediară se efectuează atunci când cererea conține suficiente elemente de probă care dovedesc că menținerea măsurii nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul și/sau continuarea sau reapariția prejudiciului ar fi improbabilă în cazul în care măsura ar fi eliminată sau modificată[...]”. Prevederea de mai sus fixează criteriul care trebuie respectat atunci când o parte interesată consideră că nivelul măsurilor este prea redus sau prea ridicat și cere, în consecință, reexaminarea respectivelor măsuri. Atunci când o astfel de reexaminare este deschisă, articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază continuă și prevede în mod clar că „în cadrul anchetelor efectuate în temeiul prezentului alineat, Comisia poate, printre altele, examina dacă circumstanțele referitoare la dumping [...] s-au schimbat semnificativ [...]. În acest sens, se ține seama în cadrul determinării finale de toate elementele de probă pertinente și documentate corespunzător”. Astfel, articolul 11 alineatul (3) prevede un criteriu de evaluare suplimentar (și anume analizând necesitatea unei schimbări semnificative a circumstanțelor) în cazul reexaminărilor intermediare care ar trebui să fie luate în considerație în timpul anchetei, în afară de cerința de deschidere (și anume, aprecierea dacă măsurile la nivelul actual mai sunt necesare), astfel cum a declarat solicitantul

| (29) | Ar trebui să se ia notă, de asemenea, că este o practică normală în cursul anchetelor de reexaminare intermediare să se examineze caracterul durabil al circumstanțelor schimbate constate în cursul anchetei. Într-adevăr, în acest sens, jurisprudența Tribunalului Uniunii Europene (9) confirmă că „instituțiile dispun de o mare putere de apreciere, inclusiv capacitatea de a recurge la o evaluare prospectivă a politicii prețurilor exportatorilor în cauză, în cadrul examinării de către acestea a necesității menținerii măsurilor existente”. Elementele de probă disponibile arată că prețurile de export practicate de solicitant pe piața din Uniune nu reflectă adevărata politică de prețuri a solicitantului și că, prin urmare, astfel cum s-a constatat la considerentul 21, prețurile de export practicate pe piața din Uniune în cursul PAR nu sunt fiabile și, în consecință, orice nouă marjă de dumping bazată pe aceste prețuri ar fi stabilită pe baza unor prețuri care nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, conform celor menționate în considerentul 24. |
| --- | --- |

(29)

Ar trebui să se ia notă, de asemenea, că este o practică normală în cursul anchetelor de reexaminare intermediare să se examineze caracterul durabil al circumstanțelor schimbate constate în cursul anchetei. Într-adevăr, în acest sens, jurisprudența Tribunalului Uniunii Europene (9) confirmă că „instituțiile dispun de o mare putere de apreciere, inclusiv capacitatea de a recurge la o evaluare prospectivă a politicii prețurilor exportatorilor în cauză, în cadrul examinării de către acestea a necesității menținerii măsurilor existente”. Elementele de probă disponibile arată că prețurile de export practicate de solicitant pe piața din Uniune nu reflectă adevărata politică de prețuri a solicitantului și că, prin urmare, astfel cum s-a constatat la considerentul 21, prețurile de export practicate pe piața din Uniune în cursul PAR nu sunt fiabile și, în consecință, orice nouă marjă de dumping bazată pe aceste prețuri ar fi stabilită pe baza unor prețuri care nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, conform celor menționate în considerentul 24.

| (30) | În pofida constatării potrivit căreia prețurile de export către Uniune nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, s-a acordat atenție argumentelor solicitantului și chestiunii dacă măsurile la nivelul lor actual mai sunt necesare pentru a contrabalansa dumpingul. În această privință, solicitantul a afirmat că, întrucât marja sa de dumping ar fi în mod semnificativ mai mică decât cea constatată în cursul anchetei inițiale și că practicile sale la export către alte piețe ar confirma că schimbarea marjei de dumping reflectă tendința care poate fi așteptată, în mod rezonabil, pe viitor, nivelul actual al măsurilor este, în mod clar, excesiv. Totuși, s-a constatat că aceste argumente nu erau susținute de fapte. Mai întâi, în ceea ce privește practicile solicitantului la exportul pe alte piețe, s-a constatat că, în mod contrar afirmațiilor făcute în cererea solicitantului, prețurile de pe aceste piețe erau, în medie, aproape cu 10 % inferioare celor de pe piața din Uniune. Aceste alte piețe de export din țările terțe includ țări ale căror piețe au dimensiuni diferite, unele dintre ele fiind puțin susceptibile de a deține o producție internă de PET. Aceste piețe sunt, deci, definite prin propriile lor caracteristici de concurență, care implică prețuri și tendințe diferite de cele de pe piața din Uniune. În al doilea rând, ținând cont de aceste constatări, chiar dacă s-ar constata că nivelul actual al măsurilor ar trebui să fie schimbat pe motivul că nu ar mai fi necesar să se contrabalanseze dumpingul, nu este posibil să se determine cu suficientă precizie care ar fi nivelul adecvat în absența unor prețuri de export fiabile care decurg din și reflectă condițiile normale de pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(30)

În pofida constatării potrivit căreia prețurile de export către Uniune nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, s-a acordat atenție argumentelor solicitantului și chestiunii dacă măsurile la nivelul lor actual mai sunt necesare pentru a contrabalansa dumpingul. În această privință, solicitantul a afirmat că, întrucât marja sa de dumping ar fi în mod semnificativ mai mică decât cea constatată în cursul anchetei inițiale și că practicile sale la export către alte piețe ar confirma că schimbarea marjei de dumping reflectă tendința care poate fi așteptată, în mod rezonabil, pe viitor, nivelul actual al măsurilor este, în mod clar, excesiv. Totuși, s-a constatat că aceste argumente nu erau susținute de fapte. Mai întâi, în ceea ce privește practicile solicitantului la exportul pe alte piețe, s-a constatat că, în mod contrar afirmațiilor făcute în cererea solicitantului, prețurile de pe aceste piețe erau, în medie, aproape cu 10 % inferioare celor de pe piața din Uniune. Aceste alte piețe de export din țările terțe includ țări ale căror piețe au dimensiuni diferite, unele dintre ele fiind puțin susceptibile de a deține o producție internă de PET. Aceste piețe sunt, deci, definite prin propriile lor caracteristici de concurență, care implică prețuri și tendințe diferite de cele de pe piața din Uniune. În al doilea rând, ținând cont de aceste constatări, chiar dacă s-ar constata că nivelul actual al măsurilor ar trebui să fie schimbat pe motivul că nu ar mai fi necesar să se contrabalanseze dumpingul, nu este posibil să se determine cu suficientă precizie care ar fi nivelul adecvat în absența unor prețuri de export fiabile care decurg din și reflectă condițiile normale de pe piața din Uniune.

| (31) | În sfârșit, solicitantul a considerat că se putea efectua o ajustare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în special la litera (k) din acesta pentru „diferențele aferente altor factori [...] în cazul în care se demonstrează că aceste diferențe afectează comparabilitatea prețurilor, astfel cum se cere în prezentul alineat”. |
| --- | --- |

(31)

În sfârșit, solicitantul a considerat că se putea efectua o ajustare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în special la litera (k) din acesta pentru „diferențele aferente altor factori [...] în cazul în care se demonstrează că aceste diferențe afectează comparabilitatea prețurilor, astfel cum se cere în prezentul alineat”.

| (32) | Ținând seama de constatarea de mai sus, potrivit căreia prețurile de export nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, nu este posibil să se stabilească o marjă de dumping. Din acest motiv, cererea de ajustare nu este pertinentă, deci se respinge. |
| --- | --- |

(32)

Ținând seama de constatarea de mai sus, potrivit căreia prețurile de export nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, nu este posibil să se stabilească o marjă de dumping. Din acest motiv, cererea de ajustare nu este pertinentă, deci se respinge.

3.   ÎNCHEIEREA ANCHETEI

| (33) | În lumina constatărilor care confirmă faptul că circumstanțele dumpingului nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, se consideră că prezenta reexaminare ar trebui încheiată fără a se modifica nivelul taxei pentru solicitant. Prin urmare, măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 privind importurile de polietilen tereftalat produs de solicitant nu ar trebui modificate. |
| --- | --- |

(33)

În lumina constatărilor care confirmă faptul că circumstanțele dumpingului nu s-au schimbat în mod semnificativ și durabil, se consideră că prezenta reexaminare ar trebui încheiată fără a se modifica nivelul taxei pentru solicitant. Prin urmare, măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 privind importurile de polietilen tereftalat produs de solicitant nu ar trebui modificate.

4.   COMUNICAREA

| (34) | Atât solicitantul, cât și celelalte părți în cauză au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună încheierea prezentei reexaminări. Observațiile primite nu au fost de natură să modifice constatarea formulată mai sus. |
| --- | --- |

(34)

Atât solicitantul, cât și celelalte părți în cauză au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună încheierea prezentei reexaminări. Observațiile primite nu au fost de natură să modifice constatarea formulată mai sus.

5.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (35) | Prezenta reexaminare ar trebui încheiată, prin urmare, fără efectuarea vreunei modificări la Regulamentul (CE) nr. 192/2007, |
| --- | --- |

(35)

Prezenta reexaminare ar trebui încheiată, prin urmare, fără efectuarea vreunei modificări la Regulamentul (CE) nr. 192/2007,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și care sunt originare, printre altele, din India se încheie fără modificarea măsurilor în vigoare.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 301, 30.11.2000, p. 21.

2

(3)  JO L 59, 27.2.2007, p. 1.

3

(4)  JO L 340, 19.12.2008, p. 1.

4

(5)  JO L 301, 30.11.2000, p. 1.

5

(6)  JO L 59, 27.2.2007, p. 34.

6

(7)  JO L 301, 30.11.2000, p. 88.

7

(8)  JO C 151, 10.6.2010, p. 15.

8

(9)  Cauza T-143/06, MTY Polyfilms/Consiliul Uniunii Europene, Rep., 2009, p. II-4133, punctul 48.

9

---

| 9.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 906/2011 AL CONSILIULUI

din 2 septembrie 2011

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolele 19 și 24,

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

1.1.   Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India („ancheta antisubvenție inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (3) a instituit o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (4) în urma unei reexaminări intermediare parțiale(„ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se situează între 0 și 106,5 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 69,4 EUR/tonă („măsurile compensatorii actuale”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India („ancheta antisubvenție inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (3) a instituit o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (4) în urma unei reexaminări intermediare parțiale(„ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se situează între 0 și 106,5 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 69,4 EUR/tonă („măsurile compensatorii actuale”).

1.2.   Măsuri antidumping existente

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (5), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de PET originare, printre altele, din India („ancheta antidumping inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 (6), a instituit o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani. Măsurile antidumping au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 în urma ultimei anchete de reexaminare antisubvenție. Măsurile au fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe antidumping specifice. Nivelul taxei a variat între 87,5 și 200,9 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 153,6 EUR/tonă („măsurile antidumping actuale”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (5), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de PET originare, printre altele, din India („ancheta antidumping inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 (6), a instituit o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani. Măsurile antidumping au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 în urma ultimei anchete de reexaminare antisubvenție. Măsurile au fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe antidumping specifice. Nivelul taxei a variat între 87,5 și 200,9 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 153,6 EUR/tonă („măsurile antidumping actuale”).

| (3) | Prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat oferte de angajament din partea mai multor producători-exportatori care stabilesc un preț minim de import („PMI”) („angajamentul”). |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat oferte de angajament din partea mai multor producători-exportatori care stabilesc un preț minim de import („PMI”) („angajamentul”).

1.3.   Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale

| (4) | S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, de către Reliance Industries Limited, un producător-exportator indian de PET („solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor antidumping actuale. Taxele reziduale antidumping și compensatorii se aplică la importurile de produse fabricate de solicitant, iar vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt reglementate de angajament. |
| --- | --- |

(4)

S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, de către Reliance Industries Limited, un producător-exportator indian de PET („solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor antidumping actuale. Taxele reziduale antidumping și compensatorii se aplică la importurile de produse fabricate de solicitant, iar vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt reglementate de angajament.

| (5) | Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvenționarea care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Mai exact, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care confirmă faptul că valoarea subvenției sale a scăzut cu mult sub nivelul taxei care i se aplică în prezent acestuia. Această scădere a nivelului global al subvenției se datorează în principal unei reduceri semnificative a avantajelor de care a beneficiat în cadrul sistemului de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”). |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvenționarea care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Mai exact, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care confirmă faptul că valoarea subvenției sale a scăzut cu mult sub nivelul taxei care i se aplică în prezent acestuia. Această scădere a nivelului global al subvenției se datorează în principal unei reduceri semnificative a avantajelor de care a beneficiat în cadrul sistemului de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”).

| (6) | În urma stabilirii, după consultarea Comitetului consultativ, a faptului că cererea conține suficiente elementele de probă prima facie, Comisia a anunțat, la 10 iunie 2010, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale („prezenta reexaminare”) în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (8). Obiectul reexaminării s-a limitat la analiza subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(6)

În urma stabilirii, după consultarea Comitetului consultativ, a faptului că cererea conține suficiente elementele de probă prima facie, Comisia a anunțat, la 10 iunie 2010, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale („prezenta reexaminare”) în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (8). Obiectul reexaminării s-a limitat la analiza subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant.

1.4.   Părțile vizate de anchetă

| (7) | Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (8) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(8)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (9) | Pentru a obține informațiile considerate necesare anchetei, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și guvernului indian („GI”) și a primit răspuns în termenul stabilit în acest scop. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a obține informațiile considerate necesare anchetei, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și guvernului indian („GI”) și a primit răspuns în termenul stabilit în acest scop.

| (10) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului din Mumbai, India și la sediul GI din New Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul Comerțului) și Mumbai (Biroul regional al Directoratului General de Comerț Exterior). |
| --- | --- |

(10)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului din Mumbai, India și la sediul GI din New Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul Comerțului) și Mumbai (Biroul regional al Directoratului General de Comerț Exterior).

1.5.   Perioada anchetei de reexaminare

| (11) | Ancheta privind subvenționarea s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta privind subvenționarea s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

1.6.   Ancheta antidumping paralelă

| (12) | La 10 iunie 2010 (9), Comisia a anunțat deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping în vigoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (10) („regulamentul antidumping de bază”), limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește solicitantul. |
| --- | --- |

(12)

La 10 iunie 2010 (9), Comisia a anunțat deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping în vigoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (10) („regulamentul antidumping de bază”), limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește solicitantul.

| (13) | În cadrul anchetei antidumping paralele, s-a constatat că împrejurările dumpingului nu s-au schimbat semnificativ și într-o manieră durabilă, prin urmare, ancheta s-a încheiat fără a se modifica măsurile antidumping actuale aplicabile solicitantului. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul anchetei antidumping paralele, s-a constatat că împrejurările dumpingului nu s-au schimbat semnificativ și într-o manieră durabilă, prin urmare, ancheta s-a încheiat fără a se modifica măsurile antidumping actuale aplicabile solicitantului.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul care face obiectul reexaminării este PET, cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(14)

Produsul care face obiectul reexaminării este PET, cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India („produsul în cauză”).

2.2.   Produsul similar

| (15) | Ancheta a confirmat faptul că produsul în cauză, fabricat în India și vândut către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, se constată că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio constatare cu privire la produsul fabricat și vândut de industria Uniunii pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a confirmat faptul că produsul în cauză, fabricat în India și vândut către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, se constată că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio constatare cu privire la produsul fabricat și vândut de industria Uniunii pe piața din Uniune.

3.   REZULTATELE ANCHETEI

3.1.   Subvenționare

| (16) | Pe baza informațiilor furnizate de GI și de solicitant, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții, au făcut obiectul anchetei: | Sisteme naționale







  (a) | Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme, „AAS”); |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Pe baza informațiilor furnizate de GI și de solicitant, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții, au făcut obiectul anchetei:

Sisteme naționale

(a)

Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme, „AAS”);

| (b) | Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”); |
| --- | --- |

(b)

Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”);

| (c) | Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS”); |
| --- | --- |

(c)

Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS”);

| (d) | Sistemul „Piața-țintă” (Focus Market Scheme, „FMS”); |
| --- | --- |

(d)

Sistemul „Piața-țintă” (Focus Market Scheme, „FMS”);

| (e) | Sistemul „Produs-țintă” (Focus Product Scheme, „FPS”); |
| --- | --- |

(e)

Sistemul „Produs-țintă” (Focus Product Scheme, „FPS”);

| (f) | Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme, „ITES”). |
| --- | --- |

(f)

Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme, „ITES”).

| | Sisteme regionale







  (g) | Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat. |
| --- | --- | --- |

Sisteme regionale

(g)

Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat.

| (17) | Sistemele menționate la literele (a)-(e) de mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele privind „Politica în domeniul comerțului exterior” (Foreign Trade Policy, „FTP”), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate periodic. Două documente FTP sunt relevante pentru PAR în cazul de față, și anume, FTP 04-09 și FTP 09-14. Acesta din urmă a intrat în vigoare în august 2009. În plus, GI stabilește și procedurile care guvernează FTP 04-09 și FTP 09-14 într-un „Manual de proceduri (Handbook of Procedures), volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic. |
| --- | --- |

(17)

Sistemele menționate la literele (a)-(e) de mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele privind „Politica în domeniul comerțului exterior” (Foreign Trade Policy, „FTP”), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate periodic. Două documente FTP sunt relevante pentru PAR în cazul de față, și anume, FTP 04-09 și FTP 09-14. Acesta din urmă a intrat în vigoare în august 2009. În plus, GI stabilește și procedurile care guvernează FTP 04-09 și FTP 09-14 într-un „Manual de proceduri (Handbook of Procedures), volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.

| (18) | Sistemul menționat la litera (f) se bazează pe Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor. |
| --- | --- |

(18)

Sistemul menționat la litera (f) se bazează pe Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.

| (19) | Sistemul menționat la litera (g) este gestionat de guvernul din Gujarat și are la bază politica acestuia de stimulente industriale. |
| --- | --- |

(19)

Sistemul menționat la litera (g) este gestionat de guvernul din Gujarat și are la bază politica acestuia de stimulente industriale.

3.1.1.   Sistemul autorizațiilor prealabile („AAS”)

(a)   Temei juridic

| (20) | Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din FTP 04-09 și FTP 09-14 și la punctele 4.1-4.30A din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(20)

Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din FTP 04-09 și FTP 09-14 și la punctele 4.1-4.30A din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (21) | Sistemul autorizațiilor prealabile este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul (22). Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „mărfuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din FTP 04-09 și FTP 09-14, cum ar fi furnizorii unei unități orientate către export (Export Oriented Unit, EOU), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order, ARO) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(21)

Sistemul autorizațiilor prealabile este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul (22). Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „mărfuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din FTP 04-09 și FTP 09-14, cum ar fi furnizorii unei unități orientate către export (Export Oriented Unit, EOU), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order, ARO) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit).

(c)   Punerea în practică

| (22) | Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:
  (i)   exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. În autorizație se specifică o autorizație de import și o obligativitate de export, inclusiv tipul de produs exportat.
  (ii)   cerințe anuale: această autorizație nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup de produse mai larg (de exemplu, produsele chimice și conexe). Titularul autorizației poate importa, beneficiind de scutire de taxe vamale, în limitele unui plafon stabilit în funcție de exporturile sale anterioare, orice element destinat fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparține acestui grup de produse. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;
  (iii)   bunuri intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul și același produs de export, împărțind între ei procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține o autorizație prealabilă „bunuri intermediare” în acest scop. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;
  (iv)   exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe materii prime necesare fabricării de produse destinate a fi vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 04-09 și FTP 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților orientate către export sau a societăților situate într-o zonă economică specială;
  (v)   ARO: titularul autorizației prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate furnizorului local în momentul livrării materiilor prime menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate.
  (vi)   Acreditiv intern de tip „back to back” (back to back inland letter of credit): acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește suma corespunzătoare valorii și volumului materiilor prime obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). |
| --- | --- |

(22)

Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:

(i)   exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. În autorizație se specifică o autorizație de import și o obligativitate de export, inclusiv tipul de produs exportat.

(ii)   cerințe anuale: această autorizație nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup de produse mai larg (de exemplu, produsele chimice și conexe). Titularul autorizației poate importa, beneficiind de scutire de taxe vamale, în limitele unui plafon stabilit în funcție de exporturile sale anterioare, orice element destinat fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparține acestui grup de produse. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;

(iii)   bunuri intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul și același produs de export, împărțind între ei procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține o autorizație prealabilă „bunuri intermediare” în acest scop. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;

(iv)   exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe materii prime necesare fabricării de produse destinate a fi vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 04-09 și FTP 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților orientate către export sau a societăților situate într-o zonă economică specială;

(v)   ARO: titularul autorizației prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate furnizorului local în momentul livrării materiilor prime menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate.

(vi)   Acreditiv intern de tip „back to back” (back to back inland letter of credit): acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește suma corespunzătoare valorii și volumului materiilor prime obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).

| (23) | S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a beneficiat de concesii numai în cadrul unui subsistem cu privire la produsul în cauză, și anume, AAS pentru exporturi prevăzute. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(23)

S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a beneficiat de concesii numai în cadrul unui subsistem cu privire la produsul în cauză, și anume, AAS pentru exporturi prevăzute. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (24) | În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi prevăzute în cursul PAR, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de GI și sunt înregistrate în autorizație. În afară de aceasta, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autoritățile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (standard input-output norms, „SION”), care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză și sunt emise de GI. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi prevăzute în cursul PAR, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de GI și sunt înregistrate în autorizație. În afară de aceasta, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autoritățile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (standard input-output norms, „SION”), care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză și sunt emise de GI.

| (25) | În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să păstreze un registru al consumului efectiv („o situație contabilă bună și adecvată”) de mărfuri importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern pentru fiecare autorizație, într-un format specificat (punctele 4.26, 4.30 și anexa 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele obligatorii și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. |
| --- | --- |

(25)

În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să păstreze un registru al consumului efectiv („o situație contabilă bună și adecvată”) de mărfuri importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern pentru fiecare autorizație, într-un format specificat (punctele 4.26, 4.30 și anexa 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele obligatorii și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.

| (26) | Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare). |
| --- | --- |

(26)

Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare).

| (27) | S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. Materiile prime eligibile pot fi, de asemenea, materii prime utilizate în fabricarea de produse din amonte. Mai mult decât atât, s-a constatat că solicitantul, deși avea obligația, nu a ținut registrul de consum la care se face referire în considerentul 25 pentru toate licențele, lucru ce poate fi verificat de un expert contabil extern. În ciuda încălcării acestei cerințe, solicitantul s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS care, mai mult, având în vedere supraestimarea constatată a SION, depășeau, astfel, dispozițiile juridice. |
| --- | --- |

(27)

S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. Materiile prime eligibile pot fi, de asemenea, materii prime utilizate în fabricarea de produse din amonte. Mai mult decât atât, s-a constatat că solicitantul, deși avea obligația, nu a ținut registrul de consum la care se face referire în considerentul 25 pentru toate licențele, lucru ce poate fi verificat de un expert contabil extern. În ciuda încălcării acestei cerințe, solicitantul s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS care, mai mult, având în vedere supraestimarea constatată a SION, depășeau, astfel, dispozițiile juridice.

(d)   Constatare

| (28) | Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a GI, care a conferit un beneficiu exportatorului anchetat. |
| --- | --- |

(28)

Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a GI, care a conferit un beneficiu exportatorului anchetat.

| (29) | În plus, subsistemul AAS pentru „exporturi fizice” este în mod clar subordonat de drept rezultatelor la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. |
| --- | --- |

(29)

În plus, subsistemul AAS pentru „exporturi fizice” este în mod clar subordonat de drept rezultatelor la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

| (30) | În consecință, prezenta reexaminare a confirmat că principalul subsistem aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele prevăzute la anexa I [litera (i)], anexa II (definiția și normele de drawback) și anexa III (definiția și normele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Autoritățile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce materii prime au fost consumate în fabricarea produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputurile de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele SION în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece s-a constatat că sunt foarte avantajoase și s-a stabilit că beneficiile primite în plus nu sunt reclamate de GI. De altfel, guvernul nu a efectuat un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, GI nu a efectuat nicio examinare ulterioară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși acest lucru ar fi trebuit să aibă loc în mod normal în absența unui sistem de verificare eficace (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În final, s-a confirmat că, implicarea experților contabili autorizați în procesul de verificare, deși impusă prin lege, nu este asigurată în practică. |
| --- | --- |

(30)

În consecință, prezenta reexaminare a confirmat că principalul subsistem aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele prevăzute la anexa I [litera (i)], anexa II (definiția și normele de drawback) și anexa III (definiția și normele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Autoritățile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce materii prime au fost consumate în fabricarea produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputurile de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele SION în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece s-a constatat că sunt foarte avantajoase și s-a stabilit că beneficiile primite în plus nu sunt reclamate de GI. De altfel, guvernul nu a efectuat un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, GI nu a efectuat nicio examinare ulterioară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși acest lucru ar fi trebuit să aibă loc în mod normal în absența unui sistem de verificare eficace (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În final, s-a confirmat că, implicarea experților contabili autorizați în procesul de verificare, deși impusă prin lege, nu este asigurată în practică.

| (31) | Prin urmare, AAS pentru exporturi prevăzute poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, AAS pentru exporturi prevăzute poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (32) | În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de materii prime. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și cu anexa I punctul (i) la respectivul regulament, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază, însă aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Astfel, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de drawback menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de compensare a valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai curând decât orice pretinsă remitere în exces. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge oportunitatea unui pretins sistem de verificare. |
| --- | --- |

(32)

În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de materii prime. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și cu anexa I punctul (i) la respectivul regulament, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază, însă aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Astfel, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de drawback menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de compensare a valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai curând decât orice pretinsă remitere în exces. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge oportunitatea unui pretins sistem de verificare.

| (33) | Valoarea subvenției acordate solicitantului a fost calculată pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului pentru „exporturi prevăzute” în timpul PAR (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra totală de afaceri realizată la export în timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(33)

Valoarea subvenției acordate solicitantului a fost calculată pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului pentru „exporturi prevăzute” în timpul PAR (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra totală de afaceri realizată la export în timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate.

| (34) | Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,52 %. |
| --- | --- |

(34)

Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,52 %.

3.1.2.   Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)

(a)   Temeiul juridic

| (35) | Descrierea detaliată a DEPBS se regăsește la alineatul (4).3 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și în capitolul 4 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”. |
| --- | --- |

(35)

Descrierea detaliată a DEPBS se regăsește la alineatul (4).3 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și în capitolul 4 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.

(b)   Eligibilitate

| (36) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem. |
| --- | --- |

(36)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.

(c)   Punerea în practică

| (37) | Orice exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care se calculează ca procent din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt stabilite pe baza normelor SION (a se vedea considerentul 24) și a incidenței taxelor vamale asupra conținutului presupus al importurilor, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu plătite. Nivelul DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8 % și o limită de valoare de 58 Rs/kg. |
| --- | --- |

(37)

Orice exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care se calculează ca procent din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt stabilite pe baza normelor SION (a se vedea considerentul 24) și a incidenței taxelor vamale asupra conținutului presupus al importurilor, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu plătite. Nivelul DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8 % și o limită de valoare de 58 Rs/kg.

| (38) | Pentru a putea fi eligibilă pentru beneficiile acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru această tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, GI nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Nivelul DEPBS aplicabil pentru calculul creditului pentru taxe de import acordat este nivelul aflat în vigoare în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a putea fi eligibilă pentru beneficiile acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru această tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, GI nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Nivelul DEPBS aplicabil pentru calculul creditului pentru taxe de import acordat este nivelul aflat în vigoare în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.

| (39) | S-a constatat, de asemenea, că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de bunuri care nu au fost supuse unor restricții la import, cu excepția bunurilor de capital. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 24 luni de la data acordării. |
| --- | --- |

(39)

S-a constatat, de asemenea, că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de bunuri care nu au fost supuse unor restricții la import, cu excepția bunurilor de capital. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 24 luni de la data acordării.

| (40) | Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. Termenul limită de depunere a cererilor este de trei luni de la exportare, însă, conform dispozițiilor clare de la punctul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după expirarea termenului limită de depunere pot fi întotdeauna acceptate în schimbul aplicării unei taxe minore de penalizare (respectiv 10 % din taxă). |
| --- | --- |

(40)

Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. Termenul limită de depunere a cererilor este de trei luni de la exportare, însă, conform dispozițiilor clare de la punctul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după expirarea termenului limită de depunere pot fi întotdeauna acceptate în schimbul aplicării unei taxe minore de penalizare (respectiv 10 % din taxă).

| (41) | S-a stabilit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR. |
| --- | --- |

(41)

S-a stabilit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.

(d)   Constatare

| (42) | Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS reprezintă o contribuție financiară a GI, deoarece, în final, ele sunt utilizate pentru plata taxelor de import, GI renunțând astfel la venituri vamale exigibile în mod normal. În plus, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin ameliorarea lichidității societății. |
| --- | --- |

(42)

Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS reprezintă o contribuție financiară a GI, deoarece, în final, ele sunt utilizate pentru plata taxelor de import, GI renunțând astfel la venituri vamale exigibile în mod normal. În plus, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin ameliorarea lichidității societății.

| (43) | În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(43)

În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (44) | Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, astfel cum a susținut solicitantul. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și în anexa III (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. În plus, nu există niciun sistem sau procedură prin care s-ar putea verifica ce materii prime sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS. |
| --- | --- |

(44)

Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, astfel cum a susținut solicitantul. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și în anexa III (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. În plus, nu există niciun sistem sau procedură prin care s-ar putea verifica ce materii prime sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (45) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că beneficiul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că beneficiul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

| (46) | S-a constatat că beneficiile rezultate din DEPBS s-au concentrat asupra produsului în cauză. Prin urmare, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie evaluat prin însumarea creditelor obținute pentru toate tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR. |
| --- | --- |

(46)

S-a constatat că beneficiile rezultate din DEPBS s-au concentrat asupra produsului în cauză. Prin urmare, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie evaluat prin însumarea creditelor obținute pentru toate tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.

| (47) | În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (48) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(48)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate.

| (49) | Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 7,52 %. |
| --- | --- |

(49)

Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 7,52 %.

3.1.3.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție („EPCGS”)

(a)   Temei juridic

| (50) | Descrierea detaliată a EPCGS se regăsește la capitolul 5 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și la capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(50)

Descrierea detaliată a EPCGS se regăsește la capitolul 5 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și la capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (51) | Pot beneficia de sistem producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor și prestatorilor de servicii. |
| --- | --- |

(51)

Pot beneficia de sistem producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor și prestatorilor de servicii.

(c)   Punerea în practică

| (52) | Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi și la mâna a doua, cu o vechime de cel mult 10 ani) la o rată redusă a taxei. În acest scop, GI eliberează, la cerere, o licență EPCGS, în schimbul unei redevențe. EPCGS prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 3 % tuturor bunurilor de capital importate în cadrul sistemului respectiv. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform FTP 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă. |
| --- | --- |

(52)

Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi și la mâna a doua, cu o vechime de cel mult 10 ani) la o rată redusă a taxei. În acest scop, GI eliberează, la cerere, o licență EPCGS, în schimbul unei redevențe. EPCGS prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 3 % tuturor bunurilor de capital importate în cadrul sistemului respectiv. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform FTP 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.

| (53) | Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul național de bunuri de capital poate să profite el însuși de acest beneficiu și să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea unor astfel de mijloace de producție. În mod alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării bunurilor de capital titularului unei licențe EPCGS. |
| --- | --- |

(53)

Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul național de bunuri de capital poate să profite el însuși de acest beneficiu și să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea unor astfel de mijloace de producție. În mod alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării bunurilor de capital titularului unei licențe EPCGS.

(d)   Constatare

| (54) | Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale GI, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele economisite la import ameliorează lichiditățile societății. |
| --- | --- |

(54)

Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale GI, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele economisite la import ameliorează lichiditățile societății.

| (55) | Mai mult decât atât, EPCGS se subordonează de drept rezultatelor la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

Mai mult decât atât, EPCGS se subordonează de drept rezultatelor la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (56) | Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, definite la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate. |
| --- | --- |

(56)

Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, definite la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (57) | Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, utilizate în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care solicitantul a primit astfel de beneficii, repartizate pe o perioadă care reflectă durata normală de depreciere a acestor bunuri de capital în industria în cauză. La această valoare s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii de credit comercial aplicată de solicitant pentru vânzările sale din perioada anchetei de reexaminare a fost considerată corespunzătoare în acest sens. |
| --- | --- |

(57)

Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, utilizate în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care solicitantul a primit astfel de beneficii, repartizate pe o perioadă care reflectă durata normală de depreciere a acestor bunuri de capital în industria în cauză. La această valoare s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii de credit comercial aplicată de solicitant pentru vânzările sale din perioada anchetei de reexaminare a fost considerată corespunzătoare în acest sens.

| (58) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care s-au primit astfel de beneficii în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția se subordonează rezultatelor la export. |
| --- | --- |

(58)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care s-au primit astfel de beneficii în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția se subordonează rezultatelor la export.

| (59) | Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem în cursul PAR se ridică la 1,49 %. |
| --- | --- |

(59)

Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem în cursul PAR se ridică la 1,49 %.

3.1.4.   Sistemul „Piața-țintă” („FMS”)

(a)   Temei juridic

| (60) | Descrierea detaliată a FMS se regăsește la punctele 3.9.1-3.9.2.2 din FTP 04-09 și la punctele 3.14.1-3.14.3 din FTP 09-14, precum și la punctele 3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și la punctele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(60)

Descrierea detaliată a FMS se regăsește la punctele 3.9.1-3.9.2.2 din FTP 04-09 și la punctele 3.14.1-3.14.3 din FTP 09-14, precum și la punctele 3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și la punctele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (61) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem. |
| --- | --- |

(61)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.

(c)   Punerea în practică

| (62) | În cadrul acestui sistem, exporturile tuturor produselor către țările notificate prin apendicele 37(C) la HOP I 04-09 și HOP I 09-14 au dreptul să beneficieze de un credit pentru taxe echivalent cu 2,5 %-3 % din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, ca, de exemplu, exporturile de bunuri importate sau bunuri expediate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități orientate către export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere. |
| --- | --- |

(62)

În cadrul acestui sistem, exporturile tuturor produselor către țările notificate prin apendicele 37(C) la HOP I 04-09 și HOP I 09-14 au dreptul să beneficieze de un credit pentru taxe echivalent cu 2,5 %-3 % din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, ca, de exemplu, exporturile de bunuri importate sau bunuri expediate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități orientate către export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.

| (63) | Creditele de taxe obținute prin acest sistem sunt liber transferabile și valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice elemente sau bunuri, inclusiv bunuri de capital. |
| --- | --- |

(63)

Creditele de taxe obținute prin acest sistem sunt liber transferabile și valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice elemente sau bunuri, inclusiv bunuri de capital.

| (64) | Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Atâta vreme cât un solicitant oferă autorităților copii ale tuturor documentelor de export relevante (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditelor pentru taxe. |
| --- | --- |

(64)

Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Atâta vreme cât un solicitant oferă autorităților copii ale tuturor documentelor de export relevante (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditelor pentru taxe.

(d)   Constatare

| (65) | Sistemul FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele pentru taxe FMS constituie o contribuție din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru achitarea taxelor de import, GI renunțând astfel la veniturile vamale exigibile în mod normal. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(65)

Sistemul FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele pentru taxe FMS constituie o contribuție din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru achitarea taxelor de import, GI renunțând astfel la veniturile vamale exigibile în mod normal. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

| (66) | Mai mult decât atât, FMS se subordonează în drept rezultatelor obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(66)

Mai mult decât atât, FMS se subordonează în drept rezultatelor obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (67) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute la anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. Nu există niciun sistem sau procedură care să confirme materiile prime consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. Exportatorii sunt eligibili pentru FMS, indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate materiile prime la nivel local și nu importă niciun fel de produse care pot fi utilizate ca materii prime, pot beneficia de avantajele FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate. |
| --- | --- |

(67)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute la anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. Nu există niciun sistem sau procedură care să confirme materiile prime consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. Exportatorii sunt eligibili pentru FMS, indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate materiile prime la nivel local și nu importă niciun fel de produse care pot fi utilizate ca materii prime, pot beneficia de avantajele FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (68) | Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat în funcție de avantajul conferit beneficiarului pentru exportul produsului în cauză, astfel cum a fost constatat în PAR și contabilizate de solicitant, pe baza tranzacțiilor, ca profituri în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția (numitorul) a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate care au fost produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(68)

Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat în funcție de avantajul conferit beneficiarului pentru exportul produsului în cauză, astfel cum a fost constatat în PAR și contabilizate de solicitant, pe baza tranzacțiilor, ca profituri în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția (numitorul) a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate care au fost produse, exportate sau transportate.

| (69) | În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (70) | Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,87 %. |
| --- | --- |

(70)

Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,87 %.

3.1.5.   Sistemul „Produs-țintă” („FPS”)

| (71) | În cursul anchetei, s-a constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul FPS în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(71)

În cursul anchetei, s-a constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul FPS în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

3.1.6.   Sistemul de scutire de impozit pe profit („ITES”)

| (72) | În cursul anchetei, s-a constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul ITES în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(72)

În cursul anchetei, s-a constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul ITES în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

3.1.7.   Sistemul de încurajare a investițiilor de capital („CIIS”) al guvernului din Gujarat

| (73) | Statul Gujarat acordă întreprinderilor industriale care îndeplinesc condițiile necesare stimulente sub forma unei scutiri de la taxa la vânzare/achiziție și/sau a unui report al acesteia pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor sale mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(73)

Statul Gujarat acordă întreprinderilor industriale care îndeplinesc condițiile necesare stimulente sub forma unei scutiri de la taxa la vânzare/achiziție și/sau a unui report al acesteia pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor sale mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic.

(a)   Temei juridic

| (74) | Descrierea detaliată a acestui sistem aplicat de guvernul din Gujarat (GG) se regăsește în Rezoluția GG nr. INC-1095/2000(3)/I din 11 septembrie 1995, Notificarea guvernului, Departamentul Finanțe nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH din data de 1 aprilie 2006 și Norma 18A din Normele statului Gujarat privind taxa pe valoarea adăugată (2006). |
| --- | --- |

(74)

Descrierea detaliată a acestui sistem aplicat de guvernul din Gujarat (GG) se regăsește în Rezoluția GG nr. INC-1095/2000(3)/I din 11 septembrie 1995, Notificarea guvernului, Departamentul Finanțe nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH din data de 1 aprilie 2006 și Norma 18A din Normele statului Gujarat privind taxa pe valoarea adăugată (2006).

(b)   Eligibilitate

| (75) | Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a primi beneficiile acordate în cadrul acestei scheme. Cu toate acestea, există liste exhaustive cu industrii neeligibile care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste măsuri. |
| --- | --- |

(75)

Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a primi beneficiile acordate în cadrul acestei scheme. Cu toate acestea, există liste exhaustive cu industrii neeligibile care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste măsuri.

(c)   Aplicarea practică

| (76) | În conformitate cu aceste sisteme, întreprinderile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din statul Gujarat, sunt clasificate în categorii diferite, în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni care sunt excluse sau care au „interdicție” la aplicarea sistemelor de stimulare. Principalele criterii luate în considerare pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt importanța investiției și regiunea în care întreprinderea este sau urmează să fie stabilită. |
| --- | --- |

(76)

În conformitate cu aceste sisteme, întreprinderile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din statul Gujarat, sunt clasificate în categorii diferite, în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni care sunt excluse sau care au „interdicție” la aplicarea sistemelor de stimulare. Principalele criterii luate în considerare pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt importanța investiției și regiunea în care întreprinderea este sau urmează să fie stabilită.

| (77) | Stimulentele pot fi acordate în orice moment, având în vedere că nu s-a stabilit niciun termen pentru depunerea cererilor sau pentru respectarea criteriilor cantitative. |
| --- | --- |

(77)

Stimulentele pot fi acordate în orice moment, având în vedere că nu s-a stabilit niciun termen pentru depunerea cererilor sau pentru respectarea criteriilor cantitative.

(d)   Constatare

| (78) | Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ele constituie o contribuție financiară a guvernului din Gujarat, deoarece stimulentele acordate, în cazul de față, scutiri de taxa la vânzare/achiziție, privează autoritățile publice de veniturile fiscale în mod normal exigibile. În plus, stimulentele oferă un beneficiu întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară. |
| --- | --- |

(78)

Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ele constituie o contribuție financiară a guvernului din Gujarat, deoarece stimulentele acordate, în cazul de față, scutiri de taxa la vânzare/achiziție, privează autoritățile publice de veniturile fiscale în mod normal exigibile. În plus, stimulentele oferă un beneficiu întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară.

| (79) | Mai mult decât atât, acest sistem este specific diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece sunt deschise numai anumitor întreprinderi care au investit în anumite regiuni geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Acest sistem nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor regiuni și, în plus, nivelul beneficiului acordat diferă în funcție de regiunea în cauză. |
| --- | --- |

(79)

Mai mult decât atât, acest sistem este specific diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece sunt deschise numai anumitor întreprinderi care au investit în anumite regiuni geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Acest sistem nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor regiuni și, în plus, nivelul beneficiului acordat diferă în funcție de regiunea în cauză.

| (80) | Sistemul CIIS al GG poate face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(80)

Sistemul CIIS al GG poate face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (81) | Solicitantul a susținut că nu mai îndeplinește condițiile pentru a primi beneficii în cadrul CIIS pentru una dintre fabricile sale. Ancheta a confirmat această afirmație. În cazul unei alte fabrici, eligibilitatea societății a expirat în cursul prezentei anchete. Prin urmare, subvențiile primite pentru activitățile acestor fabrici nu au fost luate în considerare la calcularea valorii subvenției. |
| --- | --- |

(81)

Solicitantul a susținut că nu mai îndeplinește condițiile pentru a primi beneficii în cadrul CIIS pentru una dintre fabricile sale. Ancheta a confirmat această afirmație. În cazul unei alte fabrici, eligibilitatea societății a expirat în cursul prezentei anchete. Prin urmare, subvențiile primite pentru activitățile acestor fabrici nu au fost luate în considerare la calcularea valorii subvenției.

| (82) | Valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxei la vânzare/achiziție în mod normal exigibile pentru perioada anchetei de revizuire, dar care nu a fost achitată în cadrul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de revizuire, anumitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Nivelul subvenției obținut a fost de 0,31 %. |
| --- | --- |

(82)

Valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxei la vânzare/achiziție în mod normal exigibile pentru perioada anchetei de revizuire, dar care nu a fost achitată în cadrul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de revizuire, anumitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Nivelul subvenției obținut a fost de 0,31 %.

3.1.8.   Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

| (83) | Valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată pe o bază ad valorem, pentru solicitant este de 10,73 %. Valoarea subvențiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(83)

Valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată pe o bază ad valorem, pentru solicitant este de 10,73 %. Valoarea subvențiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (84) | Prin urmare, se consideră că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, se consideră că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR.

3.2.   Caracterul durabil al schimbărilor de circumstanțe privind subvenționarea

| (85) | În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat măsura în care împrejurările subvenționării s-au schimbat semnificativ în cursul PAR. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat măsura în care împrejurările subvenționării s-au schimbat semnificativ în cursul PAR.

| (86) | S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de GI. În plus, nivelul subvențiilor constatat în cursul prezentei reexaminări este mai mic decât cel stabilit în cursul ultimei anchete de reexaminare. Nu sunt disponibile elemente de probă care să confirme faptul că sistemele vor înceta să funcționeze sau că vor fi introduse noi sisteme în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(86)

S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de GI. În plus, nivelul subvențiilor constatat în cursul prezentei reexaminări este mai mic decât cel stabilit în cursul ultimei anchete de reexaminare. Nu sunt disponibile elemente de probă care să confirme faptul că sistemele vor înceta să funcționeze sau că vor fi introduse noi sisteme în viitorul apropiat.

| (87) | Întrucât s-a demonstrat că solicitantul beneficiază de un nivel de subvenționare mai scăzut decât înainte și că va continua probabil să primească subvenții cu o valoare mai mică decât cea stabilită în ultima anchetă de reexaminare, s-a constatat că menținerea măsurii existente este mai mare decât subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care cauzează prejudiciul și că nivelul măsurilor ar trebui, în consecință, modificat pentru a reflecta noile constatări. |
| --- | --- |

(87)

Întrucât s-a demonstrat că solicitantul beneficiază de un nivel de subvenționare mai scăzut decât înainte și că va continua probabil să primească subvenții cu o valoare mai mică decât cea stabilită în ultima anchetă de reexaminare, s-a constatat că menținerea măsurii existente este mai mare decât subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care cauzează prejudiciul și că nivelul măsurilor ar trebui, în consecință, modificat pentru a reflecta noile constatări.

4.   MĂSURI COMPENSATORII ȘI MĂSURI ANTIDUMPING

4.1.   Măsuri compensatorii

| (88) | În conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază și motivele prezentei reexaminări enunțate în avizul de deschidere, s-a stabilit că marja subvenției în ceea ce privește solicitantul a scăzut de la 13,8 % la 10,7 % și, prin urmare, nivelul taxei compensatorii instituite pentru acest producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază și motivele prezentei reexaminări enunțate în avizul de deschidere, s-a stabilit că marja subvenției în ceea ce privește solicitantul a scăzut de la 13,8 % la 10,7 % și, prin urmare, nivelul taxei compensatorii instituite pentru acest producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 trebuie modificat în consecință.

| (89) | Nivelul modificat al taxei compensatorii ar trebui stabilit ținându-se cont de noul nivel de subvenționare constatat în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenție inițială rămân superioare. |
| --- | --- |

(89)

Nivelul modificat al taxei compensatorii ar trebui stabilit ținându-se cont de noul nivel de subvenționare constatat în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenție inițială rămân superioare.

| (90) | În cadrul anchetei antisubvenție inițiale, pentru a evita ca fluctuațiile prețurilor PET determinate de variațiile prețurilor țițeiului să aibă ca rezultat perceperea unor taxe mai mari, s-a decis că măsurile ar trebui să ia forma unei taxe specifice. Se consideră că această abordare ar trebui respectată și în prezenta reexaminare din același motiv. În consecință, valoarea revizuită a taxei specifice este de 90,4 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(90)

În cadrul anchetei antisubvenție inițiale, pentru a evita ca fluctuațiile prețurilor PET determinate de variațiile prețurilor țițeiului să aibă ca rezultat perceperea unor taxe mai mari, s-a decis că măsurile ar trebui să ia forma unei taxe specifice. Se consideră că această abordare ar trebui respectată și în prezenta reexaminare din același motiv. În consecință, valoarea revizuită a taxei specifice este de 90,4 EUR/tonă.

4.2.   Măsuri antidumping

| (91) | Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea un impact asupra taxei antidumping definitive impuse la importurile de polietilen tereftalat produs de solicitant prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007. |
| --- | --- |

(91)

Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea un impact asupra taxei antidumping definitive impuse la importurile de polietilen tereftalat produs de solicitant prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007.

| (92) | În cadrul tuturor anchetelor anterioare, taxa antidumping a fost ajustată pentru a evita orice dublă contabilizare a efectelor avantajelor obținute din subvențiile la export. În acest sens, articolul 14 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază prevăd că niciun produs nu poate fi supus în același timp unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. În anchetele anterioare, precum și în cadrul prezentei reexaminări, s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare supuse anchetei, care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, reprezentau subvenții la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. În ceea ce privește alte sisteme de subvenționare și, în special, sistemul CIIS al GG, nu s-au prezentat elemente de probă și nici argumente care să confirme dacă și în ce măsură aceleași subvenții sunt compensate de două ori prin impunerea concomitentă a unor taxe antidumping și a unor taxe compensatorii la același produs importat. Mai precis, nu au existat elemente de probă care să confirme că CIIS a scăzut prețul de export al unui produs într-un alt mod decât prețul produselor vândute la nivel intern. Astfel, sistemul CIIS afectează prețurile la care producătorul își vinde produsele pe piața internă și pe piețele de export în același mod și în aceeași măsură. |
| --- | --- |

(92)

În cadrul tuturor anchetelor anterioare, taxa antidumping a fost ajustată pentru a evita orice dublă contabilizare a efectelor avantajelor obținute din subvențiile la export. În acest sens, articolul 14 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază prevăd că niciun produs nu poate fi supus în același timp unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. În anchetele anterioare, precum și în cadrul prezentei reexaminări, s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare supuse anchetei, care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, reprezentau subvenții la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. În ceea ce privește alte sisteme de subvenționare și, în special, sistemul CIIS al GG, nu s-au prezentat elemente de probă și nici argumente care să confirme dacă și în ce măsură aceleași subvenții sunt compensate de două ori prin impunerea concomitentă a unor taxe antidumping și a unor taxe compensatorii la același produs importat. Mai precis, nu au existat elemente de probă care să confirme că CIIS a scăzut prețul de export al unui produs într-un alt mod decât prețul produselor vândute la nivel intern. Astfel, sistemul CIIS afectează prețurile la care producătorul își vinde produsele pe piața internă și pe piețele de export în același mod și în aceeași măsură.

| (93) | În consecință, aceste subvenții au afectat prețul de export al solicitantului, ducând, astfel, la o marjă de dumping mai mare. Cu alte cuvinte, marja de dumping definitivă stabilită în ancheta antidumping inițială se explică parțial prin existența subvențiilor la export. |
| --- | --- |

(93)

În consecință, aceste subvenții au afectat prețul de export al solicitantului, ducând, astfel, la o marjă de dumping mai mare. Cu alte cuvinte, marja de dumping definitivă stabilită în ancheta antidumping inițială se explică parțial prin existența subvențiilor la export.

| (94) | În consecință, nivelul taxei antidumping definitive aplicate solicitantului trebuie, în prezent, ajustat pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obținut în urma subvențiilor la export în cursul PAR în prezenta reexaminare pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvențiilor la export. |
| --- | --- |

(94)

În consecință, nivelul taxei antidumping definitive aplicate solicitantului trebuie, în prezent, ajustat pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obținut în urma subvențiilor la export în cursul PAR în prezenta reexaminare pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvențiilor la export.

| (95) | Cu alte cuvinte, noile niveluri ale subvenției vor trebui luate în considerare pentru ajustarea marjelor de dumping stabilite anterior. |
| --- | --- |

(95)

Cu alte cuvinte, noile niveluri ale subvenției vor trebui luate în considerare pentru ajustarea marjelor de dumping stabilite anterior.

| (96) | Nivelul taxei antidumping pentru solicitant ar trebui să fie, așadar, 132,6 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(96)

Nivelul taxei antidumping pentru solicitant ar trebui să fie, așadar, 132,6 EUR/tonă.

| (97) | Atât solicitantului, cât și celorlalte părți în cauză li s-au adus la cunoștință faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună încheierea anchetei, |
| --- | --- |

(97)

Atât solicitantului, cât și celorlalte părți în cauză li s-au adus la cunoștință faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună încheierea anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

O parte a tabelului privind Reliance Industries Limited de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 193/2007 se înlocuiește cu:

| Țara | Societatea | Taxa compensatorie
  (EUR/tonă) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181” |

Țara

Societatea

Taxa compensatorie

(EUR/tonă)

Codul adițional TARIC

„India

Reliance Industries Ltd

90,4

A181”

Articolul 2

O parte a tabelului privind Reliance Industries Ltd. de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 192/2007 se înlocuiește cu:

| Țara | Societatea | Taxa antidumping
  (EUR/tonă) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181” |

Țara

Societatea

Taxa antidumping

(EUR/tonă)

Codul adițional TARIC

„India

Reliance Industries Ltd

132,6

A181”

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO L 301, 30.11.2000, p. 1.

2

(3)  JO L 59, 27.2.2007, p. 34.

3

(4)  JO L 340, 19.12.2008, p. 1.

4

(5)  JO L 301, 30.11.2000, p. 21.

5

(6)  JO L 59, 27.2.2007, p. 1.

6

(7)  JO L 301, 30.11.2000, p. 88.

7

(8)  JO C 151, 10.6.2010, p. 17.

8

(9)  JO C 151, 10.6.2010, p. 15.

9

(10)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

10

---

| 9.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/29

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 907/2011 AL CONSILIULUI

din 6 septembrie 2011

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și din Taiwan

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 al Consiliului din 29 noiembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și din Taiwan (2), în special articolul 4,

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   MĂSURI ÎN VIGOARE

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00 (denumite în continuare „produsul vizat”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00 (denumite în continuare „produsul vizat”).

| (2) | Ca urmare a numărului mare de producători-exportatori care au cooperat la ancheta care a condus la instituirea taxei antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”) în RPC, s-a constituit un eșantion de producători-exportatori chinezi și au fost impuse niveluri individuale ale taxei de la 0 % la 5,5 % societăților incluse în eșantion, în timp ce altor societăți care au cooperat, dar care nu au fost incluse în eșantion, li s-a atribuit un nivel al taxei de 5,3 %. Două societăți cooperante neincluse în eșantion au fost anchetate individual în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și le-au fost acordate taxe de 0 %, respectiv 9,8 %. O taxă de 9,8 % pentru RPC a fost aplicată tuturor celorlalte societăți. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a numărului mare de producători-exportatori care au cooperat la ancheta care a condus la instituirea taxei antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”) în RPC, s-a constituit un eșantion de producători-exportatori chinezi și au fost impuse niveluri individuale ale taxei de la 0 % la 5,5 % societăților incluse în eșantion, în timp ce altor societăți care au cooperat, dar care nu au fost incluse în eșantion, li s-a atribuit un nivel al taxei de 5,3 %. Două societăți cooperante neincluse în eșantion au fost anchetate individual în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și le-au fost acordate taxe de 0 %, respectiv 9,8 %. O taxă de 9,8 % pentru RPC a fost aplicată tuturor celorlalte societăți.

| (3) | Articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 dă posibilitatea aplicării în cazul noilor producători-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile stabilite în respectivul articol a unei taxe vamale aplicabile societăților cooperante neincluse în eșantion, și anume 5,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 dă posibilitatea aplicării în cazul noilor producători-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile stabilite în respectivul articol a unei taxe vamale aplicabile societăților cooperante neincluse în eșantion, și anume 5,3 %.

B.   CERERI ALE NOILOR PRODUCĂTORI-EXPORTATORI

| (4) | Două societăți („solicitanții”) au solicitat acordarea „Tratamentului de nou producător-exportator” („TNPE”). |
| --- | --- |

(4)

Două societăți („solicitanții”) au solicitat acordarea „Tratamentului de nou producător-exportator” („TNPE”).

| (5) | S-a efectuat o examinare pentru a stabili dacă fiecare dintre solicitanți întrunește criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, verificându-se dacă:






  — | este producător al produsului vizat în RPC; |
| --- | --- | --- |

(5)

S-a efectuat o examinare pentru a stabili dacă fiecare dintre solicitanți întrunește criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, verificându-se dacă:

—

este producător al produsului vizat în RPC;

| — | solicitantul nu a exportat produsul în cauză în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă pe care se bazează măsurile (1 iulie 2008-30 iunie 2009); |
| --- | --- |

—

solicitantul nu a exportat produsul în cauză în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă pe care se bazează măsurile (1 iulie 2008-30 iunie 2009);

| — | că nu este afiliat niciunui exportator sau producător din RPC care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin respectivul regulament; |
| --- | --- |

—

că nu este afiliat niciunui exportator sau producător din RPC care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin respectivul regulament;

| — | a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de exportare a unei cantități importante în Uniune. |
| --- | --- |

—

a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de exportare a unei cantități importante în Uniune.

| (6) | Au fost trimise chestionare solicitanților, cărora li s-a cerut să ofere dovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc criteriile menționate anterior. |
| --- | --- |

(6)

Au fost trimise chestionare solicitanților, cărora li s-a cerut să ofere dovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc criteriile menționate anterior.

| (7) | Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili dacă cele trei criterii prevăzute la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 au fost îndeplinite. S-au efectuat vizite de verificare la sediile celor doi solicitanți:






  — | Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd; |
| --- | --- | --- |

(7)

Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili dacă cele trei criterii prevăzute la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 au fost îndeplinite. S-au efectuat vizite de verificare la sediile celor doi solicitanți:

—

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd;

| — | Amann Twisting Yancheng Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

C.   CONSTATĂRI

| (8) | Pentru unul dintre solicitanți, Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, examinarea informațiilor prezentate arată că acesta a furnizat probe suficiente pentru a dovedi că îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010. Prin urmare, solicitantului respectiv i s-a putut acorda nivelul taxei medii ponderate aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion (și anume 5,3 %), în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, și denumirea sa ar trebui să fie adăugată pe lista producătorilor-exportatori prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(8)

Pentru unul dintre solicitanți, Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, examinarea informațiilor prezentate arată că acesta a furnizat probe suficiente pentru a dovedi că îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010. Prin urmare, solicitantului respectiv i s-a putut acorda nivelul taxei medii ponderate aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion (și anume 5,3 %), în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, și denumirea sa ar trebui să fie adăugată pe lista producătorilor-exportatori prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv.

| (9) | Pentru cel de-al doilea solicitant, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, examinarea informațiilor prezentate arată că acesta nu a furnizat probe suficiente pentru a dovedi că îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010. În special, în urma anchetei s-a constatat faptul că principala materie primă utilizată în procesul de fabricație, firele de mare rezistență din poliester, nu este produsă de către solicitant, ci este achiziționată de la furnizori independenți. Firele sunt prelucrate de către solicitant în diferite etape de producție, printre care se numără răsucirea, și, în final, exportate sub o formă căreia i se aplică definiția produsului vizat. Deoarece solicitantul nu a fabricat produsul vizat, ci doar l-a prelucrat, s-a constatat faptul că societatea Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nu poate fi considerată producător al produsului vizat. Prin urmare, solicitantul nu îndeplinește cerința pentru acordarea TNPE de a fi el însuși „producător” al produsului vizat. |
| --- | --- |

(9)

Pentru cel de-al doilea solicitant, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, examinarea informațiilor prezentate arată că acesta nu a furnizat probe suficiente pentru a dovedi că îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010. În special, în urma anchetei s-a constatat faptul că principala materie primă utilizată în procesul de fabricație, firele de mare rezistență din poliester, nu este produsă de către solicitant, ci este achiziționată de la furnizori independenți. Firele sunt prelucrate de către solicitant în diferite etape de producție, printre care se numără răsucirea, și, în final, exportate sub o formă căreia i se aplică definiția produsului vizat. Deoarece solicitantul nu a fabricat produsul vizat, ci doar l-a prelucrat, s-a constatat faptul că societatea Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nu poate fi considerată producător al produsului vizat. Prin urmare, solicitantul nu îndeplinește cerința pentru acordarea TNPE de a fi el însuși „producător” al produsului vizat.

| (10) | Prin urmare, cererea sa de acordare a TNPE a fost respinsă. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, cererea sa de acordare a TNPE a fost respinsă.

D.   MODIFICAREA LISTEI SOCIETĂȚILOR CARE BENEFICIAZĂ DE NIVELURI INDIVIDUALE ALE TAXEI

| (11) | Având în vedere constatările anchetei, menționate anterior la considerentul 8, s-a ajuns la constatarea că societatea Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd ar trebui să fie adăugată pe lista societăților menționate în mod individual la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 cu un nivel al taxei de 5,3 %. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere constatările anchetei, menționate anterior la considerentul 8, s-a ajuns la constatarea că societatea Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd ar trebui să fie adăugată pe lista societăților menționate în mod individual la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 cu un nivel al taxei de 5,3 %.

| (12) | Solicitanții și industria Uniunii au fost informați cu privire la constatările anchetei și au avut ocazia să-și prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(12)

Solicitanții și industria Uniunii au fost informați cu privire la constatările anchetei și au avut ocazia să-și prezinte observațiile.

| (13) | S-au analizat și luat în considerare în mod corespunzător toate argumentele și comentariile prezentate de părțile interesate, atunci când s-a justificat acest lucru, |
| --- | --- |

(13)

S-au analizat și luat în considerare în mod corespunzător toate argumentele și comentariile prezentate de părțile interesate, atunci când s-a justificat acest lucru,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa menționată la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PRODUCĂTORI-EXPORTATORI CHINEZI COOPERANȚI CARE NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION

Cod suplimentar TARIC A977

| Denumirea societății | Orașul |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi” |

Denumirea societății

Orașul

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 septembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 315, 1.12.2010, p. 1.

2

---

| 9.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 908/2011 AL COMISIEI

din 8 septembrie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 9 septembrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 septembrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 75,9 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 50 10 | AR | 76,3 |
| CL | 91,9 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 48,4 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 118,3 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 127,6 |
| 0808 10 80 | CL | 62,8 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 105,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 96,8 |
| 0809 30 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

127,5

ZZ

75,9

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

125,7

ZZ

68,5

0805 50 10

AR

76,3

CL

91,9

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

48,4

ZA

82,6

ZZ

62,6

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

118,3

ZA

59,8

ZZ

127,6

0808 10 80

CL

62,8

CN

78,7

NZ

105,6

US

82,4

ZA

89,4

ZZ

83,8

0808 20 50

CN

74,4

TR

116,3

ZA

99,6

ZZ

96,8

0809 30

TR

146,7

ZZ

146,7

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---