# Uradni list L 195/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.195.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 195 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5427. julij 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.195.slv

Uradni list

Evropske unije

L 195

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5427. julij 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/464/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 18. julija 2011 o podpisu Sporazuma v imenu Evropske unije med Evropsko unijo in Novo Zelandijo, ki spreminja Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo | 1 |
| | | 2011/465/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 18. julija 2011 o spremembi ustreznih ukrepov, ki jih določa Sklep 2009/618/ES o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Gvinejo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja in o razveljavitvi tega sklepa | 2 |
| | | 2011/466/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko skupnostjo in Kanado | 5 |
| | | 2011/467/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o stališču Evropske unije na Skupnem odboru EU-Švica, ustanovljenem na podlagi člena 14 Sporazuma o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, glede nadomestitve njegove Priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij | 7 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 729/2011 z dne 20. julija 2011 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah con V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 24 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 730/2011 z dne 20. julija 2011 o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI, VII in XII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 731/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prosciutto Amatriciano (ZGO)) | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 732/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Göttinger Feldkieker (ZGO)) | 30 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 733/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kołocz śląski/kołacz śląski (ZGO)) | 32 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 734/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ZOP)) | 34 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 735/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Göttinger Stracke (ZGO)) | 36 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 736/2011 z dne 26. julija 2011 o odobritvi aktivne snovi fluroksipir v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 37 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 737/2011 z dne 26. julija 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1217/2009 glede seznama enot | 42 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 738/2011 z dne 26. julija 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2011/71/EU z dne 26. julija 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev kreozota kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 46 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/468/EU |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske) | 52 |
| | | 2011/469/EU |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske) | 53 |
| | | 2011/470/EU |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija) | 54 |
| | | 2011/471/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. decembra 2010 o državni pomoči C 38/05 (ex NN 52/04) Nemčije v korist skupine Biria
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8289)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/472/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Portugalskem | 71 |
| | * | Sklep Sveta 2011/473/SZVP z dne 25. julija 2011 o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) | 72 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/464/EU

*

Sklep Sveta z dne 18. julija 2011 o podpisu Sporazuma v imenu Evropske unije med Evropsko unijo in Novo Zelandijo, ki spreminja Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo

1

2011/465/EU

*

Sklep Sveta z dne 18. julija 2011 o spremembi ustreznih ukrepov, ki jih določa Sklep 2009/618/ES o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Gvinejo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja in o razveljavitvi tega sklepa

2

2011/466/EU

*

Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko skupnostjo in Kanado

5

2011/467/EU

*

Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o stališču Evropske unije na Skupnem odboru EU-Švica, ustanovljenem na podlagi člena 14 Sporazuma o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, glede nadomestitve njegove Priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij

7

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 729/2011 z dne 20. julija 2011 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah con V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

24

*

Uredba Komisije (EU) št. 730/2011 z dne 20. julija 2011 o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI, VII in XII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

26

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 731/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prosciutto Amatriciano (ZGO))

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 732/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Göttinger Feldkieker (ZGO))

30

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 733/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kołocz śląski/kołacz śląski (ZGO))

32

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 734/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ZOP))

34

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 735/2011 z dne 22. julija 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Göttinger Stracke (ZGO))

36

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 736/2011 z dne 26. julija 2011 o odobritvi aktivne snovi fluroksipir v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

37

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 737/2011 z dne 26. julija 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1217/2009 glede seznama enot

42

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 738/2011 z dne 26. julija 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2011/71/EU z dne 26. julija 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev kreozota kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

46

SKLEPI

2011/468/EU

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske)

52

2011/469/EU

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske)

53

2011/470/EU

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija)

54

2011/471/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. decembra 2010 o državni pomoči C 38/05 (ex NN 52/04) Nemčije v korist skupine Biria
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8289)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8289)

1

55

2011/472/EU

*

Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Portugalskem

71

*

Sklep Sveta 2011/473/SZVP z dne 25. julija 2011 o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/1

---

SKLEP SVETA

z dne 18. julija 2011

o podpisu Sporazuma v imenu Evropske unije med Evropsko unijo in Novo Zelandijo, ki spreminja Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo

(2011/464/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o vzajemnem priznavanju) je začel veljati 1. januarja 1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o vzajemnem priznavanju) je začel veljati 1. januarja 1999 (2).

| (2) | Svet je 8. julija 2002 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Novo Zelandijo o spremembah Sporazuma o vzajemnem priznavanju. Pogajanja so se uspešno zaključila in Sporazum med Evropsko unijo in Novo Zelandijo, ki spreminja Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran v Bruslju 29. junija 2009. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 8. julija 2002 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Novo Zelandijo o spremembah Sporazuma o vzajemnem priznavanju. Pogajanja so se uspešno zaključila in Sporazum med Evropsko unijo in Novo Zelandijo, ki spreminja Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran v Bruslju 29. junija 2009.

| (3) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

| (4) | Zato bi bilo treba Sporazum podpisati – |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Sporazum podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo, ki spreminja Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se v imenu Unije odobri s pridržkom njegove sklenitve (3).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 18. julija 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 229, 17.8.1998, str. 62.

1

(2)  UL L 5, 9.1.1999, str. 74.

2

(3)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s Sklepom o njegovi sklenitvi.

3

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/2

---

SKLEP SVETA

z dne 18. julija 2011

o spremembi ustreznih ukrepov, ki jih določa Sklep 2009/618/ES o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Gvinejo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja in o razveljavitvi tega sklepa

(2011/465/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1) in spremenjenega v Ouagadougouju, Burkina Faso 22. junija 2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazuma o partnerstvu AKP-EU), in zlasti njegovega člena 96,

ob upoštevanju notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba uporabljati, za izvajanje Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (3), ter zlasti člena 3 notranjega sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije v soglasju z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Republika Gvineja je napredovala pri izpolnjevanju zavez, opisanih v pismu iz Priloge k Sklepu Sveta 2009/618/ES z dne 27. julija 2009 o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Gvinejo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja (4) in ki odpravo ustreznih ukrepov pogojuje. |
| --- | --- |

(1)

Republika Gvineja je napredovala pri izpolnjevanju zavez, opisanih v pismu iz Priloge k Sklepu Sveta 2009/618/ES z dne 27. julija 2009 o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Gvinejo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja (4) in ki odpravo ustreznih ukrepov pogojuje.

| (2) | Republika Gvineja je napredovala pri postopku prehoda za ponovno vzpostavitev ustavnega reda in vzpostavitev demokratične ureditve, zlasti z namestitvijo predsednika, ki je bil izvoljen na svobodnih in preglednih predsedniških volitvah, ter imenovanjem civilne vlade. |
| --- | --- |

(2)

Republika Gvineja je napredovala pri postopku prehoda za ponovno vzpostavitev ustavnega reda in vzpostavitev demokratične ureditve, zlasti z namestitvijo predsednika, ki je bil izvoljen na svobodnih in preglednih predsedniških volitvah, ter imenovanjem civilne vlade.

| (3) | Izvedba predsedniških volitev in imenovanje novega predsednika pomenita uresničitev zadnje faze, določene v prilogi k pismu, ki je priloženo Sklepu 2009/618/ES. |
| --- | --- |

(3)

Izvedba predsedniških volitev in imenovanje novega predsednika pomenita uresničitev zadnje faze, določene v prilogi k pismu, ki je priloženo Sklepu 2009/618/ES.

| (4) | Četrta in zadnja faza, ki označuje konec prehoda, ne bo izpolnjena do 27. julija 2011, ko Sklep 2009/618/ES preneha veljati. |
| --- | --- |

(4)

Četrta in zadnja faza, ki označuje konec prehoda, ne bo izpolnjena do 27. julija 2011, ko Sklep 2009/618/ES preneha veljati.

| (5) | Zato bi bilo treba, ob upoštevanju ugotovljenega napredka pri ponovni vzpostavitvi ustavnega reda z namenom upoštevanja doseženega napredka ustrezne ukrepe posodobiti in razveljaviti Sklep 2009/618/ES – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba, ob upoštevanju ugotovljenega napredka pri ponovni vzpostavitvi ustavnega reda z namenom upoštevanja doseženega napredka ustrezne ukrepe posodobiti in razveljaviti Sklep 2009/618/ES –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ustrezni ukrepi, ki so v skladu s točko (c) odstavka 2 člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, so podrobno določeni v v pismu iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Sklep 2009/618/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Veljati preneha 19. julija 2012.

Sklep se po potrebi ponovno pregleda po okvirnem obdobju 6 mesecev na podlagi ugotovitev misije Evropske unije na terenu.

V Bruslju, 18. julija 2011

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

2

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

3

(4)  UL L 214, 19.8.2009, str. 34.

4

---

PRILOGA

OSNUTEK PISMA

Spoštovani predsednik,

spoštovani predsednik vlade,

Evropska unija se veseli napredka, ki ga je Republika Gvineja dosegla pri ponovnem vzpostavljanju ustavnega reda, zlasti po mirnem zaključku predsedniških volitev leta 2010 in imenovanju legitimnega predsednika in civilne vlade. Predsedniške volitve, ki so se zaključile pred nedavnim, so bile prve resnično odprte volitve s pošteno konkurenco, odkar je Republika Gvineja samostojna, in pomenijo odločilen korak v ponovni vzpostavitvi demokratične legitimnosti.

Zdaj je pred Vami ogromen izziv, da državo vodite po poti stabilnosti in gospodarske rasti ter dobro opravite to nalogo s sprejetjem obsežnega programa reform. Svet Evropske unije je zavedajoč se gospodarskih in socialnih težav, s katerimi se sooča Republika Gvineja, in v Vašo podporo v tej zadnji, a pomembni, fazi politične tranzicije sklenil ponovno pregledati pogoje za zaključitev te zadnje faze za ponovno vzpostavitev sodelovanja med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo, in sicer podpis strateškega dokumenta države in nacionalnega indikativnega programa za 10. Evropski razvojni sklad (ERS), ki bo zajemal sodelovanje z Republiko Gvinejo do leta 2013.

Z izvajanjem tega sklepa bo Evropska unija lahko z Republiko Gvinejo podpisala strateški dokument države/nacionalni indikativni program, takoj ko bo zaključen in ga bodo gvinejski organi poslali Evropski uniji skupaj z uradnim obvestilom in podrobnim časovnim načrtom, ki ga bodo pripravili in sprejeli pristojni organi ter v njem navedli datum in faze izvedbe parlamentarnih volitev pred koncem leta 2011.

Takoj po podpisu strateškega dokumenta države/nacionalnega indikativnega programa se bodo lahko sprostila sredstva za neposredno podporo prebivalstvu, ki jih bodo prejele osnovne socialne službe. Prav tako se bo lahko nadaljevalo tehnično svetovanje za druge projekte in programe, predvidene v teh dokumentih, ter morebitni novi posli Evropske investicijske banke (EIB) (1), vendar pa se bodo sredstva lahko začela izplačevati šele po izvedbi svobodnih in preglednih parlamentarnih volitev.

Čeprav so predsedniške volitve osnova za prehod k demokraciji, Evropska unija meni, da so parlamentarne volitve in oblikovanje nove demokratično izvoljene skupščine še vedno odločilne za zaključek prehoda in vzpostavitev celotnega demokratičnega okvira. Evropska unija še vedno verjame, da se bodo parlamentarne volitve izvedle najpozneje v zadnjem četrtletju leta 2011, kot to napovedujejo organi Gvineje, in je še vedno pripravljena finančno prispevati k pripravi volitev (z okvirnim zneskom 5 milijonov EUR).

Evropska unija se zavezuje, da bo na podlagi člena 8 Sporazuma iz Cotonouja z vlado Gvineje vzdrževala reden politični dialog glede bistvenih elementov tega sporazuma iz člena 9 tega sporazuma, zlasti človekovih pravic, načel demokracije in pravne države ter tudi nacionalne sprave, odprave prakse nekaznovanja in glede reform na področju političnega, pravosodnega in gospodarskega upravljanja ter reforme varnostnega sektorja.

Vlada Republike Gvineje lahko še naprej računa na to, da jo bo Evropska unija podpirala in spremljala na zahtevni poti do ponovne trajnostne gospodarske rasti in blagostanja prebivalstva.

S spoštovanjem, ...

V Bruslju, ...

Za Evropsko unijo: ...

PRILOGA

LISTA ZAVEZ

| Zaveze Republike Gvineje | Zaveze Evropske unije |
| --- | --- |
| 1. | Podroben časovni načrt za izvedbo parlamentarnih volitev pred koncem leta 2011 (vnaprej določeni datum in faze/pripravljalne dejavnosti), ki ga oblikujejo in sprejmejo pristojni organi |

Zaveze Republike Gvineje

Zaveze Evropske unije

1.

Podroben časovni načrt za izvedbo parlamentarnih volitev pred koncem leta 2011 (vnaprej določeni datum in faze/pripravljalne dejavnosti), ki ga oblikujejo in sprejmejo pristojni organi

| 1.1 | Podpis strateškega dokumenta države in nacionalnega indikativnega programa v okviru 10. ERS, takoj ko bo pripravljen |
| --- | --- |

1.1

Podpis strateškega dokumenta države in nacionalnega indikativnega programa v okviru 10. ERS, takoj ko bo pripravljen

| 1.2 | Tehnično svetovanje za projekte/programe, predvidene v strateškem dokumentu države/nacionalnem indikativnem programu |
| --- | --- |

1.2

Tehnično svetovanje za projekte/programe, predvidene v strateškem dokumentu države/nacionalnem indikativnem programu

| 1.3 | Sprostitev sredstev za neposredno podporo prebivalstvu |
| --- | --- |

1.3

Sprostitev sredstev za neposredno podporo prebivalstvu

| 2. | Izvedba svobodnih in preglednih parlamentarnih volitev |
| --- | --- |

2.

Izvedba svobodnih in preglednih parlamentarnih volitev

| 2.1 | Sprejetje sklepov o financiranju in dejanski začetek izvajanja projektov/programov 10. ERS |
| --- | --- |

2.1

Sprejetje sklepov o financiranju in dejanski začetek izvajanja projektov/programov 10. ERS

---

(1)  Ukrep se ne uporablja za posle začasnega zmanjšanja dolgov, ki jih je EIB že začela v okviru pobude za visoko zadolžene revne države, vključno s preverjanjem zaostankov glede posojil ERS, s katerimi upravlja EIB.

1

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/5

---

SKLEP SVETA

z dne 19. julija 2011

o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko skupnostjo in Kanado

(2011/466/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a) in (7) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Unije s pogajanji dosegla Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko skupnostjo in Kanado (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s sklepom Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Unije s pogajanji dosegla Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko skupnostjo in Kanado (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s sklepom Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja.

| (2) | Sporazum je bil v imenu Unije podpisan 6. maja 2009 s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2009/469/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil v imenu Unije podpisan 6. maja 2009 s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2009/469/ES (3).

| (3) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bi morala Evropska unija Kanado uradno obvestiti glede nasledstva Evropske skupnosti z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bi morala Evropska unija Kanado uradno obvestiti glede nasledstva Evropske skupnosti z Evropsko unijo.

| (4) | Sporazum bi bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba odobriti.

| (5) | Treba je določiti postopke za udeležbo Unije v skupnih odborih, ustanovljenih s Sporazumom, in za sprejetje nekaterih sklepov, ki zadevajo zlasti spremembo Sporazuma in njegovih prilog, dodajanje novih prilog, prenehanje veljavnosti posameznih prilog, posvetovanja in reševanje sporov ter sprejetje zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Treba je določiti postopke za udeležbo Unije v skupnih odborih, ustanovljenih s Sporazumom, in za sprejetje nekaterih sklepov, ki zadevajo zlasti spremembo Sporazuma in njegovih prilog, dodajanje novih prilog, prenehanje veljavnosti posameznih prilog, posvetovanja in reševanje sporov ter sprejetje zaščitnih ukrepov.

| (6) | Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi dvostranski sporazumi s Kanado, ki imajo enako vsebino, prenehajo veljati ob začetku veljavnosti tega sporazuma – |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi dvostranski sporazumi s Kanado, ki imajo enako vsebino, prenehajo veljati ob začetku veljavnosti tega sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko skupnostjo in Kanado se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma (4) je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da opravi(-jo) uradno obvestitev, predvideno v členu 16(1) Sporazuma, in da obvesti(-jo) o naslednjem:

„Posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je, da je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in da od tega dne uživa vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ berejo, kjer je to primerno, kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘.“

Člen 3

1.   Unijo v skupnem odboru pogodbenic, ustanovljenem s členom 9 Sporazuma, zastopa Evropska komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu, skupaj z letalskimi organi kot predstavniki držav članic.

2.   Unijo v skupnem sektorskem odboru za certificiranje, določenem v odstavku 2 Priloge A k Sporazumu, in v skupnem sektorskem odboru za vzdrževanje, določenem v odstavku 4 Priloge B k Sporazumu, zastopa Evropska agencija za varnost v letalstvu, ki ji pomagajo tisti letalski organi, ki jih dnevni red posameznega zasedanja neposredno zadeva.

Člen 4

1.   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, določi stališče, ki ga zavzame Unija v skupnem odboru pogodbenic glede naslednjih zadev:

| — | sprejetja ali spremembe notranjih postopkovnih pravil skupnega odbora pogodbenic, določenega v členu 9(3) Sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetja ali spremembe notranjih postopkovnih pravil skupnega odbora pogodbenic, določenega v členu 9(3) Sporazuma.

2.   Komisija lahko po posvetovanju s posebnim odborom iz odstavka 1 in ob popolnem upoštevanju njegovega mnenja ukrepa na naslednje načine:

| — | sprejme zaščitne ukrepe v skladu s členom 6 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

sprejme zaščitne ukrepe v skladu s členom 6 Sporazuma,

| — | zahteva posvetovanja v skladu s členom 15 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

zahteva posvetovanja v skladu s členom 15 Sporazuma,

| — | sprejema ukrepe za začasno ustavitev obveznosti v skladu s členom 10 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

sprejema ukrepe za začasno ustavitev obveznosti v skladu s členom 10 Sporazuma,

| — | pod pogojem, da je Komisija predložila analizo stanja učinkov in izvedljivosti načrtovanih sprememb, spremeni priloge k Sporazumu v skladu s členom 16(5) Sporazuma, v kolikor so te spremembe skladne s pravnimi akti Unije in ne predstavljajo sprememb teh aktov, |
| --- | --- |

—

pod pogojem, da je Komisija predložila analizo stanja učinkov in izvedljivosti načrtovanih sprememb, spremeni priloge k Sporazumu v skladu s členom 16(5) Sporazuma, v kolikor so te spremembe skladne s pravnimi akti Unije in ne predstavljajo sprememb teh aktov,

| — | odstrani posamezne priloge v skladu s členom 16(3) in (5) Sporazuma, |
| --- | --- |

—

odstrani posamezne priloge v skladu s členom 16(3) in (5) Sporazuma,

| — | sprejema katere koli druge ukrepe, ki jih lahko sprejme pogodbenica na podlagi Sporazuma, ob upoštevanju odstavka 3 tega člena in prava EU. |
| --- | --- |

—

sprejema katere koli druge ukrepe, ki jih lahko sprejme pogodbenica na podlagi Sporazuma, ob upoštevanju odstavka 3 tega člena in prava EU.

3.   Svet odloča s kvalificirano večino, na predlog Komisije in v skladu z določbami Pogodbe, ob upoštevanju drugih sprememb Sporazuma, ki ne sodijo na področje uporabe odstavka 2 tega člena.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. julija 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

(1)  Privolitev z dne 23. junija 2011.

1

(2)  UL L 153, 17.6.2009, str. 11.

2

(3)  UL L 153, 17.6.2009, str. 10.

3

(4)  Besedilo Sporazuma je bilo objavljeno v UL L 153, 17.6.2009, str. 11, skupaj s sklepom o sklenitvi.

4

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/7

---

SKLEP SVETA

z dne 19. julija 2011

o stališču Evropske unije na Skupnem odboru EU-Švica, ustanovljenem na podlagi člena 14 Sporazuma o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, glede nadomestitve njegove Priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij

(2011/467/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 218(9) v povezavi s členi 46, 53 in 62 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 21. junija 1999 in veljati je začel 1. junija 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 21. junija 1999 in veljati je začel 1. junija 2002.

| (2) | Skupni odbor EU-Švica je bil ustanovljen s členom 14 Sporazuma. Navedeni skupni odbor lahko v skladu s členom 18 Sporazuma s sklepom sprejema njegove spremembe, med drugim tudi spremembe njegove Priloge III o vzajemem priznavanju poklicnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

(2)

Skupni odbor EU-Švica je bil ustanovljen s členom 14 Sporazuma. Navedeni skupni odbor lahko v skladu s členom 18 Sporazuma s sklepom sprejema njegove spremembe, med drugim tudi spremembe njegove Priloge III o vzajemem priznavanju poklicnih kvalifikacij.

| (3) | Za zagotovitev skladne in pravilne uporabe zakonodaje EU ter da bi se preprečile upravne in morebitne pravne težave, bi bilo treba Prilogo III k Sporazumu spremeniti tako, da bo vključevala sklicevanja na novo zakonodajo EU, ki jih Sporazum sedaj ne vključuje. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev skladne in pravilne uporabe zakonodaje EU ter da bi se preprečile upravne in morebitne pravne težave, bi bilo treba Prilogo III k Sporazumu spremeniti tako, da bo vključevala sklicevanja na novo zakonodajo EU, ki jih Sporazum sedaj ne vključuje.

| (4) | Prilogo III k Sporazumu bi bilo treba zaradi jasnosti in smotrnosti prečistiti in nadomestiti z novo prilogo. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo III k Sporazumu bi bilo treba zaradi jasnosti in smotrnosti prečistiti in nadomestiti z novo prilogo.

| (5) | Stališče Unije na Skupnem odboru EU-Švica bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije na Skupnem odboru EU-Švica bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije na Skupnem odboru EU-Švica, ki je bil ustanovljen s členom 14 Sporazuma o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, glede nadomestitve njegove Priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, temelji na priloženem osnutku Sklepa Skupnega odbora EU-Švica.

Člen 2

Sklep Skupnega odbora EU-Švica se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

V Bruslju, 19. julija 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2011 SKUPNEGA ODBORA EU-ŠVICA,

ustanovljenega na podlagi člena 14 Sporazuma o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani,

z dne ...

o nadomestitvi njegove Priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o prostem gibanju oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), zlasti členov 14 in 18 Sporazuma,

ob upoštevanju njegovega Protokola o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic zaradi njunega pristopa k Evropski uniji (2), zlasti člena 4(2) Protokola,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum je bil podpisan 21. junija 1999 in 1. junija 2002 je začel veljati. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je bil podpisan 21. junija 1999 in 1. junija 2002 je začel veljati.

| (2) | V navedenem sporazumu bi bilo treba posodobiti Prilogo III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, kot je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 1/2004 Skupnega odbora EU-Švica (3), zaradi upoštevanja nove zakonodaje Evropske unije (EU), ki je bila sprejeta od leta 2004, zlasti Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (4). |
| --- | --- |

(2)

V navedenem sporazumu bi bilo treba posodobiti Prilogo III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, kot je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 1/2004 Skupnega odbora EU-Švica (3), zaradi upoštevanja nove zakonodaje Evropske unije (EU), ki je bila sprejeta od leta 2004, zlasti Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (4).

| (3) | Navedeno Prilogo III je treba posodobiti tudi zaradi upoštevanja pristopov Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(3)

Navedeno Prilogo III je treba posodobiti tudi zaradi upoštevanja pristopov Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji 1. januarja 2007.

| (4) | Navedeno Prilogo III je treba zaradi jasnosti in smotrnosti prečistiti in nadomestiti z novo prilogo. |
| --- | --- |

(4)

Navedeno Prilogo III je treba zaradi jasnosti in smotrnosti prečistiti in nadomestiti z novo prilogo.

| (5) | Švica bo v skladu z Direktivo Sveta 93/16/EGS z dne 5. aprila 1993 o olajšanju prostega gibanja zdravnikov in o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi (5) in Direktivo 2005/36/ES določila eno poklicno kvalifikacijo ter en poklicni naziv za splošne zdravnike, ki bosta enaka za vse splošne zdravnike, ki že opravljajo svoj poklic ter za bodoče splošne zdravnike. |
| --- | --- |

(5)

Švica bo v skladu z Direktivo Sveta 93/16/EGS z dne 5. aprila 1993 o olajšanju prostega gibanja zdravnikov in o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi (5) in Direktivo 2005/36/ES določila eno poklicno kvalifikacijo ter en poklicni naziv za splošne zdravnike, ki bosta enaka za vse splošne zdravnike, ki že opravljajo svoj poklic ter za bodoče splošne zdravnike.

| (6) | Glede na to, da je treba med pogodbenicami zagotoviti učinkovito uporabljanje Direktive 2005/36/ES, bo Komisija še naprej tesno sodelovala s Švico, še zlasti bo zagotavljala ustrezna posvetovanja s švicarskimi strokovnjaki – |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da je treba med pogodbenicami zagotoviti učinkovito uporabljanje Direktive 2005/36/ES, bo Komisija še naprej tesno sodelovala s Švico, še zlasti bo zagotavljala ustrezna posvetovanja s švicarskimi strokovnjaki –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V navedenem sporazumu se Priloga III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Švica brez omejitev in ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa in njegove Priloge izvaja pravice, pridobljene z Direktivo 2005/36/ES.

Člen 3

Ta sklep je sestavljen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po uradnem obvestilu Švicarske konfederacije o zaključku notranjih postopkov za izvajanje tega sklepa.

Ta sklep se začasno uporablja od prvega dne drugega meseca po njegovem sprejetju, razen naslova II Direktive 2005/36/ES, ki se uporablja od začetka veljavnosti tega sklepa.

Ta sklep preneha veljati, če v 24 mesecih po sprejetju tega sklepa ne bo podano uradno obvestilo iz prvega odstavka.

V Bruslju, ...

Za Skupni odbor

Predsednik

Sekretarja

---

(1)  UL L 114, 30.4.2002, str. 6.

1

(2)  UL L 124, 20.5.2009, str. 53.

2

(3)  UL L 352, 27.11.2004, str. 129.

3

(4)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

4

(5)  UL L 165, 7.7.1993, str. 1.

5

PRILOGA

„PRILOGA III

VZAJEMNO PRIZNAVANJE POKLICNIH KVALIFIKACIJ

(Diplome, spričevala in druga dokazila o formalni izobrazbi)

| 1. | V skladu s področjem uporabe Sporazuma se pogodbenice dogovorijo o medsebojni uporabi pravnih aktov in sporočil Evropske unije (EU) na področju vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, na katere se sklicuje oddelek A te priloge. |
| --- | --- |

1.

V skladu s področjem uporabe Sporazuma se pogodbenice dogovorijo o medsebojni uporabi pravnih aktov in sporočil Evropske unije (EU) na področju vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, na katere se sklicuje oddelek A te priloge.

| 2. | Izraz ‚država(-e) članica(-e)‘ v aktih iz oddelka A te priloge se razen na države, ki jih zajemajo ustrezni pravni akti EU, nanaša tudi na Švico, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

2.

Izraz ‚država(-e) članica(-e)‘ v aktih iz oddelka A te priloge se razen na države, ki jih zajemajo ustrezni pravni akti EU, nanaša tudi na Švico, če ni določeno drugače.

| 3. | Pogodbenice se za namene uporabe te priloge seznanijo s pravnimi akti EU, navedenimi v oddelku B te priloge. |
| --- | --- |

3.

Pogodbenice se za namene uporabe te priloge seznanijo s pravnimi akti EU, navedenimi v oddelku B te priloge.

ODDELEK A:   NAVEDENI AKTI

| 1a. | 32005 L 0036 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22),
  kakor je bila spremenjena z:






  — | Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 141), |
| --- | --- | --- |

1a.

32005 L 0036 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22),

kakor je bila spremenjena z:

—

Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 141),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1430/2007 z dne 5. decembra 2007 o spremembi prilog II in III k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 320, 6.12.2007, str. 3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1430/2007 z dne 5. decembra 2007 o spremembi prilog II in III k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 320, 6.12.2007, str. 3),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 755/2008 z dne 31. julija 2008 o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 205, 1.8.2008, str. 10), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 755/2008 z dne 31. julija 2008 o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 205, 1.8.2008, str. 10),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 279/2009 z dne 6. aprila 2009 o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 93, 7.4.2009, str. 11), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 279/2009 z dne 6. aprila 2009 o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 93, 7.4.2009, str. 11),

| — | Uredba Komisije (EU) št. 213/2011 z dne 3. marca 2011 o spremembi prilog II in V k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 59, 4.3.2011, str. 4); |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 213/2011 z dne 3. marca 2011 o spremembi prilog II in V k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 59, 4.3.2011, str. 4);

| — | Uradnim obvestilom o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (UL C 332, 30.12.2006, str. 35), |
| --- | --- |

—

Uradnim obvestilom o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (UL C 332, 30.12.2006, str. 35),

| — | Uradnim obvestilom o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (UL C 148, 24.6.2006, str. 34), |
| --- | --- |

—

Uradnim obvestilom o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (UL C 148, 24.6.2006, str. 34),

| — | Sporočilom – uradnim obvestilom o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (UL C 3, 6.1.2006, str. 12), |
| --- | --- |

—

Sporočilom – uradnim obvestilom o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (UL C 3, 6.1.2006, str. 12),

| — | Sporočilom Komisije – Obvestilom o dokazilih o formalni izobrazbi zobozdravnikov specialistov (UL C 165, 19.7.2007, str. 18), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Obvestilom o dokazilih o formalni izobrazbi zobozdravnikov specialistov (UL C 165, 19.7.2007, str. 18),

| — | Sporočilom Komisije – Obvestilom o dokazilih o formalni izobrazbi zdravnikov specialistov in splošnih zdravnikov (UL C 165, 19.7.2007, str. 13), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Obvestilom o dokazilih o formalni izobrazbi zdravnikov specialistov in splošnih zdravnikov (UL C 165, 19.7.2007, str. 13),

| — | Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah za zdravnike specialiste, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnike specialiste, babice in arhitekte (UL C 137, 4.6.2008, str. 8), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah za zdravnike specialiste, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnike specialiste, babice in arhitekte (UL C 137, 4.6.2008, str. 8),

| — | Sporočilom – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 322, 17.12.2008, str. 3), |
| --- | --- |

—

Sporočilom – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 322, 17.12.2008, str. 3),

| — | Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o poklicnih združenjih ali organizacijah, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2), navedenih v Prilogi I k Direktivi 2005/36/ES (UL C 111, 15.5.2009, str. 1), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o poklicnih združenjih ali organizacijah, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2), navedenih v Prilogi I k Direktivi 2005/36/ES (UL C 111, 15.5.2009, str. 1),

| — | Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 114, 19.5.2009, str. 1), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 114, 19.5.2009, str. 1),

| — | Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 279, 19.11.2009, str. 1), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 279, 19.11.2009, str. 1),

| — | Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 129, 19.5.2010, str. 3), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 129, 19.5.2010, str. 3),

| — | Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 337, 14.12.2010, str. 10), |
| --- | --- |

—

Sporočilom Komisije – Uradnim obvestilom o dokazilih o formalnih kvalifikacijah – Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (Priloga V) (UL C 337, 14.12.2010, str. 10),

| — | Popravkom Direktive 2005/36/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 271, 16.10.2007, str. 18), |
| --- | --- |

—

Popravkom Direktive 2005/36/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 271, 16.10.2007, str. 18),

| — | Popravkom Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 93, 4.4.2008, str. 28). |
| --- | --- |

—

Popravkom Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 93, 4.4.2008, str. 28).

| b. | Za namene tega sporazuma se Direktiva 2005/36/ES prilagodi, kakor sledi:






  1. | med pogodbenicami se ne uporabljajo postopki iz naslednjih členov:






  — | tretji pododstavek člena 3(2) – postopek za posodobitev Priloge I k Direktivi, |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Za namene tega sporazuma se Direktiva 2005/36/ES prilagodi, kakor sledi:

1.

med pogodbenicami se ne uporabljajo postopki iz naslednjih členov:

—

tretji pododstavek člena 3(2) – postopek za posodobitev Priloge I k Direktivi,

| — | zadnji odstavek člena 11(c)(ii) – postopek za posodobitev Priloge II k Direktivi, |
| --- | --- |

—

zadnji odstavek člena 11(c)(ii) – postopek za posodobitev Priloge II k Direktivi,

| — | tretji pododstavek člena 13(2) – postopek za posodobitev Priloge III k Direktivi, |
| --- | --- |

—

tretji pododstavek člena 13(2) – postopek za posodobitev Priloge III k Direktivi,

| — | drugi in tretji pododstavek člena 14(2) – postopek v primeru odstopanja od izbire migranta med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom poklicne usposobljenosti, |
| --- | --- |

—

drugi in tretji pododstavek člena 14(2) – postopek v primeru odstopanja od izbire migranta med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom poklicne usposobljenosti,

| — | člen 15(2) in (5) – postopek za sprejetje ali preklic skupnih izhodišč, |
| --- | --- |

—

člen 15(2) in (5) – postopek za sprejetje ali preklic skupnih izhodišč,

| — | člen 20 – postopek za spremembo Priloge IV k Direktivi, |
| --- | --- |

—

člen 20 – postopek za spremembo Priloge IV k Direktivi,

| — | drugi pododstavek člena 21(6) – postopek za posodobitev znanj in veščin, |
| --- | --- |

—

drugi pododstavek člena 21(6) – postopek za posodobitev znanj in veščin,

| — | člen 21(7) – postopek za posodobitev Priloge V k Direktivi, |
| --- | --- |

—

člen 21(7) – postopek za posodobitev Priloge V k Direktivi,

| — | člen 25(5) – postopek za posodobitev minimalnih obdobij usposabljanja za zdravnike specialiste, |
| --- | --- |

—

člen 25(5) – postopek za posodobitev minimalnih obdobij usposabljanja za zdravnike specialiste,

| — | drugi odstavek člena 26 – postopek za vključitev novih zdravniških specializacij, |
| --- | --- |

—

drugi odstavek člena 26 – postopek za vključitev novih zdravniških specializacij,

| — | drugi pododstavek člena 31(2) – postopek za posodobitev usposabljanja medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, |
| --- | --- |

—

drugi pododstavek člena 31(2) – postopek za posodobitev usposabljanja medicinskih sester za splošno zdravstveno nego,

| — | drugi pododstavek člena 34(2) – postopek za posodobitev usposabljanja zobozdravnikov, |
| --- | --- |

—

drugi pododstavek člena 34(2) – postopek za posodobitev usposabljanja zobozdravnikov,

| — | tretji pododstavek člena 35(2) – postopek za posodobitev minimalnih obdobij usposabljanja za zobozdravnike specialiste, |
| --- | --- |

—

tretji pododstavek člena 35(2) – postopek za posodobitev minimalnih obdobij usposabljanja za zobozdravnike specialiste,

| — | drugi pododstavek člena 38(1) – postopek za posodobitev usposabljanja veterinarjev, |
| --- | --- |

—

drugi pododstavek člena 38(1) – postopek za posodobitev usposabljanja veterinarjev,

| — | tretji pododstavek člena 40(1) – postopek za posodobitev usposabljanja babic, |
| --- | --- |

—

tretji pododstavek člena 40(1) – postopek za posodobitev usposabljanja babic,

| — | drugi pododstavek člena 44(2) – postopek za posodobitev usposabljanja farmacevtov, |
| --- | --- |

—

drugi pododstavek člena 44(2) – postopek za posodobitev usposabljanja farmacevtov,

| — | člen 46(2) – postopek za posodobitev znanja in veščin za arhitekte, |
| --- | --- |

—

člen 46(2) – postopek za posodobitev znanja in veščin za arhitekte,

| — | člen 61 – klavzula o odstopanju. |
| --- | --- |

—

člen 61 – klavzula o odstopanju.

| 2. | Člen 56(3) in (4) se izvaja, kakor sledi:
  Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem obvestila Komisijo in s kopijo skupni odbor. |
| --- | --- |

2.

Člen 56(3) in (4) se izvaja, kakor sledi:

Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem obvestila Komisijo in s kopijo skupni odbor.

| 3. | Drugi odstavek člena 57 se izvaja, kakor sledi:
  Koordinator, ki ga imenuje Švica, obvesti Komisijo in s kopijo skupni odbor. |
| --- | --- |

3.

Drugi odstavek člena 57 se izvaja, kakor sledi:

Koordinator, ki ga imenuje Švica, obvesti Komisijo in s kopijo skupni odbor.

| 4. | Člen 63 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga Švica imenuje v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti tudi skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi akta in sporočil iz točke 1a tega oddelka. Člena 58 in 64 se ne uporabljata. |
| --- | --- |

4.

Člen 63 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga Švica imenuje v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti tudi skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi akta in sporočil iz točke 1a tega oddelka. Člena 58 in 64 se ne uporabljata.

| c. | V točki 1 Priloge II k Direktivi se doda naslednje besedilo:
  ‚v Švici:






  — | Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optometrist s švicarsko višješolsko diplomo)
  Zahteva se najmanj 17 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledijo štiri leta vajeništva oziroma delovne prakse, od katerih je mogoče dve leti nameniti rednemu zasebnemu izobraževanju, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da prilagaja kontaktne leče oziroma pregleduje vid kot samozaposlena ali zaposlena oseba. |
| --- | --- | --- |

c.

V točki 1 Priloge II k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚v Švici:

—

Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optometrist s švicarsko višješolsko diplomo)

Zahteva se najmanj 17 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledijo štiri leta vajeništva oziroma delovne prakse, od katerih je mogoče dve leti nameniti rednemu zasebnemu izobraževanju, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da prilagaja kontaktne leče oziroma pregleduje vid kot samozaposlena ali zaposlena oseba.

| — | Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (akustik za slušne aparate s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)
  Zahteva se najmanj 15 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter najmanj treh let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledijo tri leta vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti. To omogoči imetniku kvalifikacije, da svoj poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba. |
| --- | --- |

—

Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (akustik za slušne aparate s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)

Zahteva se najmanj 15 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter najmanj treh let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledijo tri leta vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti. To omogoči imetniku kvalifikacije, da svoj poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba.

| — | Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato (izdelovalec ortopedske obutve s švicarsko višješolsko diplomo)
  Zahteva se najmanj 17 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledijo štiri leta vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da ta poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba. |
| --- | --- |

—

Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato (izdelovalec ortopedske obutve s švicarsko višješolsko diplomo)

Zahteva se najmanj 17 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledijo štiri leta vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da ta poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba.

| — | Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (zobotehnik s švicarsko višješolsko diplomo)
  Zahteva se najmanj 18 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledi pet let vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da ta poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba. |
| --- | --- |

—

Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (zobotehnik s švicarsko višješolsko diplomo)

Zahteva se najmanj 18 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledi pet let vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da ta poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba.

| — | Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato (protetik s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)
  Zahteva se najmanj 18 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledi pet let vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da ta poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba.‘. |
| --- | --- |

—

Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato (protetik s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)

Zahteva se najmanj 18 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, temu sledi pet let vajeništva oziroma delovne prakse, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti na višji stopnji. To omogoči imetniku kvalifikacije, da ta poklic opravlja kot samozaposlena ali zaposlena oseba.‘.

| d. | V točki 4 Priloge II k Direktivi se doda naslednje besedilo:
  ‚v Švici:






  — | Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eifg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (gorski vodnik s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)
  Zahteva se najmanj 13 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega usposabljanja, ki potekata pod nadzorom usposobljenega strokovnjaka, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti. To omogoči imetniku kvalifikacije, da svoj poklic opravlja kot samozaposlena oseba. |
| --- | --- | --- |

d.

V točki 4 Priloge II k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚v Švici:

—

Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eifg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (gorski vodnik s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)

Zahteva se najmanj 13 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega usposabljanja, ki potekata pod nadzorom usposobljenega strokovnjaka, vključno z zasebnim izobraževanjem, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti. To omogoči imetniku kvalifikacije, da svoj poklic opravlja kot samozaposlena oseba.

| — | Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (učitelj snežnih športov s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)
  Zahteva se najmanj 15 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, oziroma štirih let poklicnih izkušenj, temu sledita dve leti izobraževanja in pridobivanja izkušenj v okviru vajeništva, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti. To omogoči imetniku kvalifikacije, da svoj poklic opravlja kot samozaposlena oseba.‘. |
| --- | --- |

—

Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (učitelj snežnih športov s švicarskim višješolskim strokovnim spričevalom)

Zahteva se najmanj 15 let izobraževanja, ki je sestavljeno iz vsaj devetih let osnovnega izobraževanja ter štirih let poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki delno potekata na delovnem mestu, delno pa ju zagotavlja strokovna institucija, oziroma štirih let poklicnih izkušenj, temu sledita dve leti izobraževanja in pridobivanja izkušenj v okviru vajeništva, zaključi pa se s preskusom poklicne usposobljenosti. To omogoči imetniku kvalifikacije, da svoj poklic opravlja kot samozaposlena oseba.‘.

| e. | V točki 5.1.1 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:









  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Eidgenössisches Arztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin
  Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. junij 2002‘ |

e.

V točki 5.1.1 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčni datum

Švica

Eidgenössisches Arztdiplom

Diplôme fédéral de médecin

Diploma federale di medico

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. junij 2002‘

| f. | V točki 5.1.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:








  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Diplom als Facharzt
  Diplôme de médecin spécialiste
  Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte
  Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses
  Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri | 1. junij 2002‘ |

f.

V točki 5.1.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Referenčni datum

Švica

Diplom als Facharzt

Diplôme de médecin spécialiste

Diploma di medico specialista

Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte

Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses

Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri

1. junij 2002‘

| g. | V točki 5.1.3 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:






  ‚Država | Naziv |
| --- | --- | --- |
| Anesteziologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Anästhesiologie
  Anesthésiologie
  Anestesiologia |

g.

V točki 5.1.3 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Naziv

Anesteziologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Anästhesiologie

Anesthésiologie

Anestesiologia

| Država | Naziv diplome |
| --- | --- |
| Splošna kirurgija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Chirurgie
  Chirurgie
  Chirurgia |

Država

Naziv diplome

Splošna kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Chirurgie

Chirurgie

Chirurgia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Nevrokirurgija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Neurochirurgie
  Neurochirurgie
  Neurochirurgia |

Država

Naziv

Nevrokirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Neurochirurgie

Neurochirurgie

Neurochirurgia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Porodništvo in ginekologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Gynäkologie und Geburtshilfe
  Gynécologie et obstétrique
  Ginecologia e ostetricia |

Država

Naziv

Porodništvo in ginekologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Gynäkologie und Geburtshilfe

Gynécologie et obstétrique

Ginecologia e ostetricia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Splošna medicina


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Innere Medizin
  Médecine interne
  Medicina interna |

Država

Naziv

Splošna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Innere Medizin

Médecine interne

Medicina interna

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Oftalmologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Ophthalmologie
  Ophtalmologie
  Oftalmologia |

Država

Naziv

Oftalmologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Ophthalmologie

Ophtalmologie

Oftalmologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Otorinolaringologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Oto-Rhino-Laryngologie
  Oto-rhino-laryngologie
  Otorinolaringoiatria |

Država

Naziv

Otorinolaringologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Oto-Rhino-Laryngologie

Oto-rhino-laryngologie

Otorinolaringoiatria

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Pediatrija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Kinder- und Jugendmedizin
  Pédiatrie
  Pediatria |

Država

Naziv

Pediatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Kinder- und Jugendmedizin

Pédiatrie

Pediatria

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Pnevmologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Pneumologie
  Pneumologie
  Pneumologia |

Država

Naziv

Pnevmologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Pneumologie

Pneumologie

Pneumologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Urologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Urologie
  Urologie
  Urologia |

Država

Naziv

Urologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Urologie

Urologie

Urologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Ortopedska kirurgija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates
  Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur
  Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |

Država

Naziv

Ortopedska kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates

Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur

Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Patološka anatomija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Pathologie
  Pathologie
  Patologia |

Država

Naziv

Patološka anatomija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Pathologie

Pathologie

Patologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Nevrologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Neurologie
  Neurologie
  Neurologia |

Država

Naziv

Nevrologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Neurologie

Neurologie

Neurologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Psihiatrija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Psychiatrie und Psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie
  Psichiatria e psicoterapia |

Država

Naziv

Psihiatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Psychiatrie und Psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie

Psichiatria e psicoterapia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Diagnostična radiologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Radiologie
  Radiologie
  Radiologia |

Država

Naziv

Diagnostična radiologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Radiologie

Radiologie

Radiologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Radioterapija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Radio-Onkologie/Strahlentherapie
  Radio-oncologie/radiothérapie
  Radio-oncologia/radioterapia |

Država

Naziv

Radioterapija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Radio-Onkologie/Strahlentherapie

Radio-oncologie/radiothérapie

Radio-oncologia/radioterapia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Plastična kirurgija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie
  Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique
  Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |

Država

Naziv

Plastična kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie

Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Torakalna kirurgija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Herz- und thorakale Gefässchirurgie
  Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique
  Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |

Država

Naziv

Torakalna kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Herz- und thorakale Gefässchirurgie

Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique

Chirurgia del cuore e dei vasi toracici

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Pediatrična kirurgija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| Švica | Kinderchirurgie
  Chirurgie pédiatrique
  Chirurgia pediatrica |

Država

Naziv

Pediatrična kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Švica

Kinderchirurgie

Chirurgie pédiatrique

Chirurgia pediatrica

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Kardiologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Kardiologie
  Cardiologie
  Cardiologia |

Država

Naziv

Kardiologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Kardiologie

Cardiologie

Cardiologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Gastroenterologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Gastroenterologie
  Gastroentérologie
  Gastroenterologia |

Država

Naziv

Gastroenterologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Gastroenterologie

Gastroentérologie

Gastroenterologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Revmatologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Rheumatologie
  Rhumatologie
  Reumatologia |

Država

Naziv

Revmatologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Rheumatologie

Rhumatologie

Reumatologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Splošna hematologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Hämatologie
  Hématologie
  Ematologia |

Država

Naziv

Splošna hematologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Hämatologie

Hématologie

Ematologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Endokrinologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Endokrinologie-Diabetologie
  Endocrinologie-diabétologie
  Endocrinologia-diabetologia |

Država

Naziv

Endokrinologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Endokrinologie-Diabetologie

Endocrinologie-diabétologie

Endocrinologia-diabetologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Fizioterapija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Physikalische Medizin und Rehabilitation
  Médecine physique et réadaptation
  Medicina fisica e riabilitazione |

Država

Naziv

Fizioterapija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Physikalische Medizin und Rehabilitation

Médecine physique et réadaptation

Medicina fisica e riabilitazione

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Dermatovenerologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Dermatologie und Venerologie
  Dermatologie et vénéréologie
  Dermatologia e venerologia |

Država

Naziv

Dermatovenerologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Dermatologie und Venerologie

Dermatologie et vénéréologie

Dermatologia e venerologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Tropska medicina


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Tropen- und Reisemedizin
  Médecine tropicale et médecine des voyages
  Medicina tropicale e medicina di viaggio |

Država

Naziv

Tropska medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Tropen- und Reisemedizin

Médecine tropicale et médecine des voyages

Medicina tropicale e medicina di viaggio

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Otroška psihiatrija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Kinder - und Jugendpsychiatrie und - psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents
  Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |

Država

Naziv

Otroška psihiatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Kinder - und Jugendpsychiatrie und - psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents

Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Nefrologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Nephrologie
  Néphrologie
  Nefrologia |

Država

Naziv

Nefrologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Nephrologie

Néphrologie

Nefrologia

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Nalezljive bolezni


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Infektiologie
  Infectiologie
  Malattie infettive |

Država

Naziv

Nalezljive bolezni

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Infektiologie

Infectiologie

Malattie infettive

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Javno zdravje in socialna medicina


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Prävention und Gesundheitswesen
  Prévention et santé publique
  Prevenzione e salute pubblica |

Država

Naziv

Javno zdravje in socialna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Prävention und Gesundheitswesen

Prévention et santé publique

Prevenzione e salute pubblica

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Farmakologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Klinische Pharmakologie und Toxikologie
  Pharmacologie et toxicologie cliniques
  Farmacologia e tossicologia cliniche |

Država

Naziv

Farmakologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Klinische Pharmakologie und Toxikologie

Pharmacologie et toxicologie cliniques

Farmacologia e tossicologia cliniche

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Medicina dela, prometa in športa


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Arbeitsmedizin
  Médecine du travail
  Medicina del lavoro |

Država

Naziv

Medicina dela, prometa in športa

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Arbeitsmedizin

Médecine du travail

Medicina del lavoro

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Alergologija


  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| Švica | Allergologie und klinische Immunologie
  Allergologie et immunologie clinique
  Allergologia e immunologia clinica |

Država

Naziv

Alergologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Švica

Allergologie und klinische Immunologie

Allergologie et immunologie clinique

Allergologia e immunologia clinica

| Država | Naziv |
| --- | --- |
| Nuklearna medicina


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Nuklearmedizin
  Médecine nucléaire
  Medicina nucleare |

Država

Naziv

Nuklearna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Nuklearmedizin

Médecine nucléaire

Medicina nucleare

| Država | Naziv diplome |
| --- | --- |
| Dentalna, oralna in maksilofacialna kirurgija


  (osnovno medicinsko in zobozdravstveno usposabljanje)


  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| Švica | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie
  Chirurgie orale et maxillo-faciale
  Chirurgia oro-maxillo-facciale‘ |

Država

Naziv diplome

Dentalna, oralna in maksilofacialna kirurgija

(osnovno medicinsko in zobozdravstveno usposabljanje)

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Švica

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Chirurgie orale et maxillo-faciale

Chirurgia oro-maxillo-facciale‘

| h. | V točki 5.1.4 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:








  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin
  Diplôme de médecin praticien
  Diploma di medico generico | Médecin praticien
  Praktischer Arzt
  Medico generico | 1. junij 2002‘ |

h.

V točki 5.1.4 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

Švica

Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin

Diplôme de médecin praticien

Diploma di medico generico

Médecin praticien

Praktischer Arzt

Medico generico

1. junij 2002‘

| i. | V točki 5.2.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:









  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | 1. | Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann
  Infirmière diplômée et infirmier diplômé
  Infermiera diplomata e infermiere diplomato |

i.

V točki 5.2.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

Švica

1.

Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann

Infirmière diplômée et infirmier diplômé

Infermiera diplomata e infermiere diplomato

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1. junij 2002

| 2. | Bachelor of Science in nursing |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Science in nursing

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

... (1)‘

| j. | V točki 5.3.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:










  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Eidgenössisches Zahnarztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin-dentiste
  Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | Zahnarzt
  Médecin-dentiste
  Medico-dentista | 1. junij 2002‘ |

j.

V točki 5.3.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

Švica

Eidgenössisches Zahnarztdiplom

Diplôme fédéral de médecin-dentiste

Diploma federale di medico-dentista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

Zahnarzt

Médecin-dentiste

Medico-dentista

1. junij 2002‘

| k. | V točki 5.3.3 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:








  Ortodontija |
| --- | --- |
| ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| Švica | Diplom für Kieferorthopädie
  Diplôme fédéral d’orthodontiste
  Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 1. junij 2002 |

k.

V točki 5.3.3 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

Ortodontija

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Referenčni datum

Švica

Diplom für Kieferorthopädie

Diplôme fédéral d’orthodontiste

Diploma di ortodontista

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

1. junij 2002

| Oralna kirurgija |
| --- |
| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| Švica | Diplom für Oralchirurgie
  Diplôme fédéral de chirurgie orale
  Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 30. april 2004‘ |

Oralna kirurgija

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Referenčni datum

Švica

Diplom für Oralchirurgie

Diplôme fédéral de chirurgie orale

Diploma di chirurgia orale

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

30. april 2004‘

| l. | V točki 5.4.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:









  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Eidgenössisches Tierarztdiplom
  Diplôme fédéral de vétérinaire
  Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. junij 2002‘ |

l.

V točki 5.4.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčni datum

Švica

Eidgenössisches Tierarztdiplom

Diplôme fédéral de vétérinaire

Diploma federale di veterinario

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. junij 2002‘

| m. | V točki 5.5.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:









  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
  Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État
  Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme
  Sage-femme
  Levatrice | 1. junij 2002‘ |

m.

V točki 5.5.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

Švica

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. junij 2002‘

| n. | V točki 5.6.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:









  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Eidgenössisches Apothekerdiplom
  Diplôme fédéral de pharmacien
  Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. junij 2002‘ |

n.

V točki 5.6.2 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčni datum

Švica

Eidgenössisches Apothekerdiplom

Diplôme fédéral de pharmacien

Diploma federale di farmacista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. junij 2002‘

| o. | V točki 5.7.1 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:









  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčno študijsko leto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana | | 1996/1997 |
| | Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) skupaj z Berner Fachhochschule (BFH) | — | 2007/2008 |
| | Master of Arts BFH/HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) skupaj z Berner Fachhochschule (BFH) | | 2007/2008 |
| | Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | — | 2007/2008 |
| | Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | — | 2007/2008 |
| | Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | — | 2007/2008 |
| | ‚Master of Science MSc in Architecture‘,
  ‚Architecte (arch. dipl. EPF)‘ | Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne | | 2007/2008 |
| | Master of Science ETH in Architektur, ‚MSc ETH Arch‘ | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | | 2007/2008‘ |

o.

V točki 5.7.1 Priloge V k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčno študijsko leto

Švica

Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI)

Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana

1996/1997

Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) skupaj z Berner Fachhochschule (BFH)

—

2007/2008

Master of Arts BFH/HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) skupaj z Berner Fachhochschule (BFH)

2007/2008

Master of Arts FHNW in Architektur

Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW

—

2007/2008

Master of Arts FHZ in Architektur

Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ)

—

2007/2008

Master of Arts ZFH in Architektur

Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen

—

2007/2008

‚Master of Science MSc in Architecture‘,

‚Architecte (arch. dipl. EPF)‘

Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne

2007/2008

Master of Science ETH in Architektur, ‚MSc ETH Arch‘

Eidgenössische Technische Hochschule Zurich

2007/2008‘

| p. | V Prilogi VI k Direktivi se doda naslednje besedilo:







  ‚Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Referenčno študijsko leto |
| --- | --- | --- | --- |
| Švica | 1. | Dipl. Arch. ETH,
  arch. dipl. EPF,
  arch. dipl. PF |

p.

V Prilogi VI k Direktivi se doda naslednje besedilo:

‚Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Referenčno študijsko leto

Švica

1.

Dipl. Arch. ETH,

arch. dipl. EPF,

arch. dipl. PF

2004/2005

| 2. | Architecte diplômé EAUG |
| --- | --- |

2.

Architecte diplômé EAUG

2004/2005

| 3. | Architekt REG A
  Architecte REG A
  Architetto REG A |
| --- | --- |

3.

Architekt REG A

Architecte REG A

Architetto REG A

2004/2005‘

| 2a. | 377 L 0249: Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17),
  kakor je bila spremenjena z:






  — | 1 79 H: Aktom o pogojih pristopa Helenske republike in prilagoditvah pogodb (UL L 291, 19.11.1979, str. 91), |
| --- | --- | --- |

2a.

377 L 0249: Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17),

kakor je bila spremenjena z:

—

1 79 H: Aktom o pogojih pristopa Helenske republike in prilagoditvah pogodb (UL L 291, 19.11.1979, str. 91),

| — | 1 85 I: Aktom o pogojih pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike in prilagoditvah pogodb (UL L 302, 15.11.1985, str. 160), |
| --- | --- |

—

1 85 I: Aktom o pogojih pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike in prilagoditvah pogodb (UL L 302, 15.11.1985, str. 160),

| — | Sklepom 95/1/ES, Euratom, ESPJ o prilagoditvi instrumentov glede pristopa novih držav članic k Evropski uniji (UL L 1, 1.1.1995, str. 1), |
| --- | --- |

—

Sklepom 95/1/ES, Euratom, ESPJ o prilagoditvi instrumentov glede pristopa novih držav članic k Evropski uniji (UL L 1, 1.1.1995, str. 1),

| — | 1 2003 T: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvi pogodb na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvi pogodb na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33),

| — | Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 141). |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 141).

| b. | Za namene tega sporazuma se Direktiva 77/249/EGS prilagodi, kakor sledi:






  1. | V členu 1(2) se doda naslednje besedilo:
  ‚Švica: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Za namene tega sporazuma se Direktiva 77/249/EGS prilagodi, kakor sledi:

1.

V členu 1(2) se doda naslednje besedilo:

‚Švica:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato‘. |
| --- | --- |

Avvocato‘.

| 2. | Člen 8 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga Švica imenuje v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 77/249/EGS. |
| --- | --- |

2.

Člen 8 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga Švica imenuje v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 77/249/EGS.

| 3a. | 398 L 0005: Direktiva 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (UL L 77, 14.3.1998, str. 36),
  kakor je bila spremenjena z:






  — | 1 2003 T: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvi pogodb na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33), |
| --- | --- | --- |

3a.

398 L 0005: Direktiva 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (UL L 77, 14.3.1998, str. 36),

kakor je bila spremenjena z:

—

1 2003 T: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvi pogodb na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33),

| — | Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 141). |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 141).

| b. | Za namene tega sporazuma se Direktiva 98/5/ES prilagodi, kakor sledi:






  1. | V členu 1(2)(a) se doda naslednje besedilo:
  ‚Švica: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Za namene tega sporazuma se Direktiva 98/5/ES prilagodi, kakor sledi:

1.

V členu 1(2)(a) se doda naslednje besedilo:

‚Švica:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato‘. |
| --- | --- |

Avvocato‘.

| 2. | Člena 16 in 17 se ne uporabljata. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 98/5/ES. |
| --- | --- |

2.

Člena 16 in 17 se ne uporabljata. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 98/5/ES.

| 3. | Člen 14 se izvaja, kakor sledi:
  Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem obvestila Komisijo in s kopijo skupni odbor. |
| --- | --- |

3.

Člen 14 se izvaja, kakor sledi:

Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem obvestila Komisijo in s kopijo skupni odbor.

| 4a. | 374 L 0556: Direktiva Sveta 74/556/EGS z dne 4. junija 1974 o podrobni določitvi prehodnih ukrepov na področju dejavnosti trgovine in distribucije strupenih proizvodov in dejavnosti, ki zadevajo profesionalno uporabo teh proizvodov, vključno s posredniškimi dejavnostmi (UL L 307, 18.11.1974, str. 1). |
| --- | --- |

4a.

374 L 0556: Direktiva Sveta 74/556/EGS z dne 4. junija 1974 o podrobni določitvi prehodnih ukrepov na področju dejavnosti trgovine in distribucije strupenih proizvodov in dejavnosti, ki zadevajo profesionalno uporabo teh proizvodov, vključno s posredniškimi dejavnostmi (UL L 307, 18.11.1974, str. 1).

| b. | Za namene tega sporazuma se Direktiva 74/556/EGS prilagodi, kakor sledi:






  1. | Člen 4(3) se izvaja, kakor sledi:
  Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem hkrati s Komisijo obvestila skupni odbor. |
| --- | --- | --- |

b.

Za namene tega sporazuma se Direktiva 74/556/EGS prilagodi, kakor sledi:

1.

Člen 4(3) se izvaja, kakor sledi:

Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem hkrati s Komisijo obvestila skupni odbor.

| 2. | Člen 7 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 74/556/EGS. |
| --- | --- |

2.

Člen 7 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 74/556/EGS.

| 5a. | 374 L 0557: Direktiva Sveta 74/557/EGS z dne 4. junija 1974 o doseganju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v zvezi z dejavnostmi samozaposlenih oseb in posrednikov, ki se ukvarjajo s trgovino in distribucijo strupenih proizvodov (UL L 307, 18.11.1974, str. 5),
  kakor je bila spremenjena:






  — | s Sklepom Sveta Evropske unije 95/1/ES, Euratom, ESPJ z dne 1. januarja 1995 o prilagoditvi instrumentov glede pristopa novih držav članic k Evropski uniji (UL L 1, 1.1.1995, str. 1), |
| --- | --- | --- |

5a.

374 L 0557: Direktiva Sveta 74/557/EGS z dne 4. junija 1974 o doseganju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v zvezi z dejavnostmi samozaposlenih oseb in posrednikov, ki se ukvarjajo s trgovino in distribucijo strupenih proizvodov (UL L 307, 18.11.1974, str. 5),

kakor je bila spremenjena:

—

s Sklepom Sveta Evropske unije 95/1/ES, Euratom, ESPJ z dne 1. januarja 1995 o prilagoditvi instrumentov glede pristopa novih držav članic k Evropski uniji (UL L 1, 1.1.1995, str. 1),

| — | 1 2003 T: z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvi pogodb na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvi pogodb na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33),

| — | z Direktivo Sveta 2006/101/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi Direktiv 73/239/EGS, 74/557/EGS in 2002/83/ES na področju svobode opravljanja storitev zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 238). |
| --- | --- |

—

z Direktivo Sveta 2006/101/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi Direktiv 73/239/EGS, 74/557/EGS in 2002/83/ES na področju svobode opravljanja storitev zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 238).

| b. | Za namene tega sporazuma se Direktiva 74/557/EGS prilagodi, kakor sledi:






  1. | v Švici:
  Vsi proizvodi in strupene snovi, določene v zakonu o strupih (klasificirana zbirka zvezne zakonodaje (CC) 813.1) ter zlasti v zadevnih uredbah (CC 813) in uredbah o strupenih snoveh za okolje (CC 814 812.31, 814 812.32 in 814 812.33). |
| --- | --- | --- |

b.

Za namene tega sporazuma se Direktiva 74/557/EGS prilagodi, kakor sledi:

1.

v Švici:

Vsi proizvodi in strupene snovi, določene v zakonu o strupih (klasificirana zbirka zvezne zakonodaje (CC) 813.1) ter zlasti v zadevnih uredbah (CC 813) in uredbah o strupenih snoveh za okolje (CC 814 812.31, 814 812.32 in 814 812.33).

| 2. | Člen 7(5) se izvaja, kakor sledi:
  Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem obvestila hkrati Komisijo in skupni odbor. |
| --- | --- |

2.

Člen 7(5) se izvaja, kakor sledi:

Komisija sporoči državam članicam podatke o pristojnih organih in koordinatorju, ki jih imenuje Švica, potem ko je Švica o tem obvestila hkrati Komisijo in skupni odbor.

| 3. | Člen 8 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 74/557/EGS. |
| --- | --- |

3.

Člen 8 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 74/557/EGS.

| 6a. | 386 L 0653: Direktiva Sveta 86/653/EGS z dne 18. decembra 1986 o usklajevanju zakonodaje držav članic o samozaposlenih trgovskih zastopnikih (UL L 382, 31.12.1986, str. 17). |
| --- | --- |

6a.

386 L 0653: Direktiva Sveta 86/653/EGS z dne 18. decembra 1986 o usklajevanju zakonodaje držav članic o samozaposlenih trgovskih zastopnikih (UL L 382, 31.12.1986, str. 17).

| b. | Za namene tega sporazuma se Direktiva 86/653/EGS prilagodi, kakor sledi:
  Člen 22 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 86/653/EGS. |
| --- | --- |

b.

Za namene tega sporazuma se Direktiva 86/653/EGS prilagodi, kakor sledi:

Člen 22 se ne uporablja. Toda švicarski koordinator, ki ga imenuje Švica v skladu s členom 56 Direktive 2005/36/ES, hkrati s Komisijo obvesti skupni odbor o zakonodaji, sprejeti na podlagi Direktive 86/653/EGS.

ODDELEK B:   AKTI, S KATERIMI SE SEZNANIJO POGODBENICE

Pogodbenice se seznanijo z vsebino naslednjega akta:

| 7. | 389 X 0601: Priporočilo Komisije 89/601/EGS z dne 8. novembra 1989 o usposabljanju zdravstvenega osebja za zdravljenje raka (UL L 346, 27.11.1989, str. 1).“. |
| --- | --- |

7.

389 X 0601: Priporočilo Komisije 89/601/EGS z dne 8. novembra 1989 o usposabljanju zdravstvenega osebja za zdravljenje raka (UL L 346, 27.11.1989, str. 1).“.

---

(1)  Prosimo vstavite datum sprejetja Sklepa Skupnega odbora.

1

---

UREDBE

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 729/2011

z dne 20. julija 2011

o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah con V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| št. | 15/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | USK/567EI. |
| Vrsta | morski menek (Brosme brosme) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode con V, VI in VII |
| Datum | 7. april 2011 |

št.

15/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

USK/567EI.

Vrsta

morski menek (Brosme brosme)

Območje

vode EU in mednarodne vode con V, VI in VII

Datum

7. april 2011

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/26

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 730/2011

z dne 20. julija 2011

o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI, VII in XII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. julija 2011

Za Komisijo V imene predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 13/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | ŠPANIJA |
| Stalež | BSF/56712- |
| Vrsta | črni morski meč (Aphanopus carbo) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII |
| Datum | 22. april 2011 |

Št.

13/DSS

Država članica

ŠPANIJA

Stalež

BSF/56712-

Vrsta

črni morski meč (Aphanopus carbo)

Območje

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

Datum

22. april 2011

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 731/2011

z dne 22. julija 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prosciutto Amatriciano (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim odstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bil zahtevek za registracijo imena „Prosciutto Amatriciano“, ki ga je predložila Italija, objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim odstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bil zahtevek za registracijo imena „Prosciutto Amatriciano“, ki ga je predložila Italija, objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 307, 12.11.2010, str. 21.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2.   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ITALIJA

Prosciutto Amatriciano (ZGO)

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 732/2011

z dne 22. julija 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Göttinger Feldkieker (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Göttinger Feldkieker“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Göttinger Feldkieker“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 309, 13.11.2010, str. 16.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

NEMČIJA

Göttinger Feldkieker (ZGO)

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 733/2011

z dne 22. julija 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kołocz śląski/kołacz śląski (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Poljske za registracijo imena „Kołocz śląski/kołacz śląski“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Poljske za registracijo imena „Kołocz śląski/kołacz śląski“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 299, 5.11.2010, str. 7.

2

---

PRILOGA

Živila iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 510/2006:

Skupina 2.4   Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

POLJSKA

Kołocz śląski/kołacz śląski (ZGO)

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 734/2011

z dne 22. julija 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Grčije za registracijo imena „Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Grčije za registracijo imena „Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 307, 12.11.2010, str. 24.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.1   Sveže meso (in drobovina)

GRČIJA

Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ZOP)

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 735/2011

z dne 22. julija 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Göttinger Stracke (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Göttinger Stracke“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Göttinger Stracke“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 309, 13.11.2010, str. 13.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

NEMČIJA

Göttinger Stracke (ZGO)

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/37

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 736/2011

z dne 26. julija 2011

o odobritvi aktivne snovi fluroksipir v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(b) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, navedene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 737/2007 z dne 27. junija 2007 o postopku za podaljšanje uvrstitve prve skupine aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama navedenih snovi (3). Fluroksipir je naveden v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 737/2007. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(b) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, navedene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 737/2007 z dne 27. junija 2007 o postopku za podaljšanje uvrstitve prve skupine aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama navedenih snovi (3). Fluroksipir je naveden v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 737/2007.

| (2) | Odobritev fluroksipira, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (4), preneha veljati 31. decembra 2011. Za podaljšanje vključitve fluroksipira v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je bila vložena prijava v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 737/2007 v roku iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(2)

Odobritev fluroksipira, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (4), preneha veljati 31. decembra 2011. Za podaljšanje vključitve fluroksipira v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je bila vložena prijava v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 737/2007 v roku iz navedenega člena.

| (3) | Navedena prijava je bila ugotovljena za sprejemljivo z Odločbo Komisije 2008/656/ES z dne 28. julija 2008 o sprejemljivosti prijav za podaljšanje uvrstitve aktivnih snovi azimsulfuron, azoksistrobin, fluroksipir, imazalil, kresoksim-metil, proheksadion in spiroksamin v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama zadevnih prijaviteljev (5). |
| --- | --- |

(3)

Navedena prijava je bila ugotovljena za sprejemljivo z Odločbo Komisije 2008/656/ES z dne 28. julija 2008 o sprejemljivosti prijav za podaljšanje uvrstitve aktivnih snovi azimsulfuron, azoksistrobin, fluroksipir, imazalil, kresoksim-metil, proheksadion in spiroksamin v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama zadevnih prijaviteljev (5).

| (4) | Prijavitelj je v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 737/2007 predložil zahtevane podatke v roku iz navedenega člena skupaj s pojasnilom o pomenu vsake nove predložene študije. |
| --- | --- |

(4)

Prijavitelj je v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 737/2007 predložil zahtevane podatke v roku iz navedenega člena skupaj s pojasnilom o pomenu vsake nove predložene študije.

| (5) | Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni v posvetovanju z državo članice soporočevalko in ga 26. novembra 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Poleg ocene aktivne snovi navedeno poročilo vsebuje tudi seznam študij, na katerih je država članica poročevalka utemeljila oceno. |
| --- | --- |

(5)

Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni v posvetovanju z državo članice soporočevalko in ga 26. novembra 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Poleg ocene aktivne snovi navedeno poročilo vsebuje tudi seznam študij, na katerih je država članica poročevalka utemeljila oceno.

| (6) | Agencija je prijavitelju in vsem državam članicam poslala poročilo o oceni ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je dala poročilo o oceni tudi na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je prijavitelju in vsem državam članicam poslala poročilo o oceni ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je dala poročilo o oceni tudi na voljo javnosti.

| (7) | Na zahtevo Komisije so poročilo o oceni pregledali strokovnjaki držav članic in Agencije. Agencija je 24. februarja 2011 Komisiji predložila sklep o strokovnem pregledu ocene nevarnosti fluroksipira (6). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu fluroksipira. |
| --- | --- |

(7)

Na zahtevo Komisije so poročilo o oceni pregledali strokovnjaki držav članic in Agencije. Agencija je 24. februarja 2011 Komisiji predložila sklep o strokovnem pregledu ocene nevarnosti fluroksipira (6). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu fluroksipira.

| (8) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo fluroksipir, lahko pričakuje, da bodo še naprej na splošno izpolnjevale zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se fluroksipir odobri. |
| --- | --- |

(8)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo fluroksipir, lahko pričakuje, da bodo še naprej na splošno izpolnjevale zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se fluroksipir odobri.

| (9) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe in ob upoštevanju trenutnega znanstvenega in tehničnega znanja je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve, ki niso bili določeni pri prvi vključitvi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe in ob upoštevanju trenutnega znanstvenega in tehničnega znanja je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve, ki niso bili določeni pri prvi vključitvi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (10) | Brez poseganja v sklep, da je treba fluroksipir odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne podatke potrditvene narave. |
| --- | --- |

(10)

Brez poseganja v sklep, da je treba fluroksipir odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne podatke potrditvene narave.

| (11) | Pred odobritvijo je treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(11)

Pred odobritvijo je treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (12) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, je treba upoštevati naslednje. Državam članicam je treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo fluroksipir. Države članice morajo registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne posodobljene dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(12)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, je treba upoštevati naslednje. Državam članicam je treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo fluroksipir. Države članice morajo registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne posodobljene dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (13) | Izkušnje iz vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pri razlagi obveznosti imetnikov veljavnih registracij glede dostopa do podatkov pojavijo težave. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbam, s katerimi so odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(13)

Izkušnje iz vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pri razlagi obveznosti imetnikov veljavnih registracij glede dostopa do podatkov pojavijo težave. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbam, s katerimi so odobrene aktivne snovi.

| (14) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov fluroksipir, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 30. junija 2012 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo fluroksipir kot aktivno snov.

Do navedenega datuma morajo zlasti preveriti, ali so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k tej uredbi, z izjemo tistih iz dela B stolpca o posebnih določbah navedene priloge, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje fluroksipir kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, in najpozneje do 31. decembra 2011 v skladu z enotnimi načeli iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju dela B stolpca o posebnih določbah Priloge I k tej uredbi ponovno ocenijo sredstvo. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo še vedno izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje fluroksipir kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje fluroksipir kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje fluroksipir kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.] |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje fluroksipir kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.]

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

2

(3)  UL L 169, 29.6.2007, str. 10.

3

(4)  UL L 153, 11.6.2011, str. 1.

4

(5)  UL L 214, 9.8.2008, str. 70.

5

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov za aktivno snov fluroksipir. EFSA Journal 2011;9(3):2091. [91 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2091. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

EFSA Journal

(7)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

7

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluroksipir
  št. CAS 69377-81-7
  št. CIPAC 431 | 4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid | ≥ 950 g/kg
  (fluroksipir-meptil) | 1. januar 2012 | 31. december 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu fluroksipira in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice:






  1. | zlasti pozorne na morebitno onesnaženje podtalnice z metabolitom fluroksipir piridinolom, če se aktivna snov uporablja na območjih z alkalnimi ali občutljivimi tlemi in/ali neugodnimi podnebnimi razmerami; |

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

Fluroksipir

št. CAS 69377-81-7

št. CIPAC 431

4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid

≥ 950 g/kg

(fluroksipir-meptil)

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu fluroksipira in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice:

1.

zlasti pozorne na morebitno onesnaženje podtalnice z metabolitom fluroksipir piridinolom, če se aktivna snov uporablja na območjih z alkalnimi ali občutljivimi tlemi in/ali neugodnimi podnebnimi razmerami;

| 2. | zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme. |
| --- | --- |

2.

zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme.

Pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Prijavitelj predloži potrditvene informacije o:

| (a) | relevantnosti prisotnih nečistoč v tehničnih specifikacijah; |
| --- | --- |

(a)

relevantnosti prisotnih nečistoč v tehničnih specifikacijah;

| (b) | ustreznosti testnega materiala, uporabljenega v dokumentaciji o toksičnosti, glede na specifikacije tehničnega materiala; |
| --- | --- |

(b)

ustreznosti testnega materiala, uporabljenega v dokumentaciji o toksičnosti, glede na specifikacije tehničnega materiala;

| (c) | toksikološki pomembnosti metabolitov fluroksipir piridinola in fluroksipir metoksipiridina; |
| --- | --- |

(c)

toksikološki pomembnosti metabolitov fluroksipir piridinola in fluroksipir metoksipiridina;

| (d) | analitskih metodah za določitev ostankov za rastline; |
| --- | --- |

(d)

analitskih metodah za določitev ostankov za rastline;

| (e) | končnem stanju estrov fluroksipira v živalskih matricah; |
| --- | --- |

(e)

končnem stanju estrov fluroksipira v živalskih matricah;

| (f) | dolgoročnem tveganju za deževnike in talne organizme. |
| --- | --- |

(f)

dolgoročnem tveganju za deževnike in talne organizme.

Prijavitelj državam članicam, Komisiji in Agenciji predloži informacije iz točk (a) in (b) do 1. julija 2012, informacije iz točk (c), (d), (e) in (f) pa do 31. decembra 2013.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni:

| (1) | V delu A se črta vnos za fluroksipir. |
| --- | --- |

(1)

V delu A se črta vnos za fluroksipir.

| (2) | V delu B se doda naslednji vnos.











  Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9 | fluroksipir
  št. CAS 69377-81-7
  št. CIPAC 431 | 4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid | ≥ 950 g/kg
  (fluroksipir-meptil) | 1. januar 2012 | 31. december 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu fluroksipira in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice:






  (1) | zlasti pozorne na morebitno onesnaženje podtalnice z metabolitom fluroksipir piridinolom, če se aktivna snov uporablja na območjih z alkalnimi ali občutljivimi tlemi in/ali neugodnimi podnebnimi razmerami; |

(2)

V delu B se doda naslednji vnos.

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„9

fluroksipir

št. CAS 69377-81-7

št. CIPAC 431

4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid

≥ 950 g/kg

(fluroksipir-meptil)

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu fluroksipira in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice:

(1)

zlasti pozorne na morebitno onesnaženje podtalnice z metabolitom fluroksipir piridinolom, če se aktivna snov uporablja na območjih z alkalnimi ali občutljivimi tlemi in/ali neugodnimi podnebnimi razmerami;

| (2) | zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme. |
| --- | --- |

(2)

zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme.

Pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Prijavitelj predloži potrditvene informacije o:

| (a) | relevantnosti prisotnih nečistoč v tehničnih specifikacijah; |
| --- | --- |

(a)

relevantnosti prisotnih nečistoč v tehničnih specifikacijah;

| (b) | ustreznosti testnega materiala, uporabljenega v dokumentaciji o toksičnosti, glede na specifikacije tehničnega materiala; |
| --- | --- |

(b)

ustreznosti testnega materiala, uporabljenega v dokumentaciji o toksičnosti, glede na specifikacije tehničnega materiala;

| (c) | toksikološki pomembnosti metabolitov fluroksipir piridinola in fluroksipir metoksipiridina; |
| --- | --- |

(c)

toksikološki pomembnosti metabolitov fluroksipir piridinola in fluroksipir metoksipiridina;

| (d) | analitskih metodah za določitev ostankov za rastline; |
| --- | --- |

(d)

analitskih metodah za določitev ostankov za rastline;

| (e) | končnem stanju estrov fluroksipira v živalskih matricah; |
| --- | --- |

(e)

končnem stanju estrov fluroksipira v živalskih matricah;

| (f) | dolgoročnem tveganju za deževnike in talne organizme. |
| --- | --- |

(f)

dolgoročnem tveganju za deževnike in talne organizme.

Prijavitelj državam članicam, Komisiji in Agenciji predloži informacije iz točk (a) in (b) do 1. julija 2012, informacije iz točk (c), (d), (e) in (f) pa do 31. decembra 2013.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 737/2011

z dne 26. julija 2011

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1217/2009 glede seznama enot

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1), zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju zahtev Francije in Madžarske,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1217/2009 vsebuje seznam enot po členu 2(d) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1217/2009 vsebuje seznam enot po členu 2(d) navedene uredbe.

| (2) | V skladu z navedeno prilogo je Francija razdeljena na dvaindvajset enot. Za uporabo Uredbe (ES) št. 1217/2009 je Francija zahtevala, da se na seznam enot dodajo Guadeloupe, Martinik in Reunion. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z navedeno prilogo je Francija razdeljena na dvaindvajset enot. Za uporabo Uredbe (ES) št. 1217/2009 je Francija zahtevala, da se na seznam enot dodajo Guadeloupe, Martinik in Reunion.

| (3) | V skladu z navedeno prilogo je Madžarska razdeljena na sedem enot. Za uporabo Uredbe (ES) št. 1217/2009 je Madžarska zahtevala, da se zmanjša število enot, in sicer tako, da se enote Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl in Dél-Dunántúl združijo v enoto Dunántúl, Közép-Magyarország, Észak-Alföld in Dél-Alföld pa v enoto Alföld. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedeno prilogo je Madžarska razdeljena na sedem enot. Za uporabo Uredbe (ES) št. 1217/2009 je Madžarska zahtevala, da se zmanjša število enot, in sicer tako, da se enote Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl in Dél-Dunántúl združijo v enoto Dunántúl, Közép-Magyarország, Észak-Alföld in Dél-Alföld pa v enoto Alföld.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1217/2009 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1217/2009 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo knjigovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo knjigovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1217/2009 se spremeni v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od računovodskega leta 2012.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 328, 15.12.2009, str. 27.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1217/2009 se spremeni:

| 1. | V delu, ki se nanaša na Francijo, se dodajo naslednje enote:






  „23. | Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

1.

V delu, ki se nanaša na Francijo, se dodajo naslednje enote:

„23.

Guadeloupe

| 24. | Martinik |
| --- | --- |

24.

Martinik

| 25. | Reunion.“ |
| --- | --- |

25.

Reunion.“

| 2. | Del, ki se nanaša na Madžarsko, se nadomesti z naslednjim:
  „Madžarska







  1. | Észak-Magyarország |
| --- | --- | --- |

2.

Del, ki se nanaša na Madžarsko, se nadomesti z naslednjim:

„Madžarska

1.

Észak-Magyarország

| 2. | Dunántúl |
| --- | --- |

2.

Dunántúl

| 3. | Alföld.“ |
| --- | --- |

3.

Alföld.“

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/44

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 738/2011

z dne 26. julija 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 62,0 |
| UY | 62,6 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 150,1 |
| MA | 82,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 177,7 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 153,0 |
| BR | 81,8 |
| CL | 87,4 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 117,4 |
| US | 89,9 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 61,7 |
| CN | 81,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0809 10 00 | TR | 180,0 |
| XS | 88,0 |
| ZZ | 134,0 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 293,2 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 30 | TR | 172,9 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

102,8

ZZ

102,8

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

73,7

TR

62,0

UY

62,6

ZA

89,7

ZZ

72,0

0806 10 10

CL

54,3

EG

150,1

MA

82,5

TN

223,5

TR

177,7

ZA

62,8

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

153,0

BR

81,8

CL

87,4

CN

87,0

NZ

117,4

US

89,9

ZA

84,7

ZZ

100,2

0808 20 50

AR

76,4

CL

61,7

CN

81,8

NZ

148,5

ZA

95,5

ZZ

92,8

0809 10 00

TR

180,0

XS

88,0

ZZ

134,0

0809 20 95

CL

267,8

TR

293,2

ZZ

280,5

0809 30

TR

172,9

ZZ

172,9

0809 40 05

BA

50,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/46

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/71/EU

z dne 26. julija 2011

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev kreozota kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje kreozot. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje kreozot.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena ocena kreozota glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena ocena kreozota glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Švedska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 31. oktobra 2007 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji predložila poročilo pristojnega organa in priporočilo. Iz poročila izhaja, da ocena zajema le kreozot razreda B in razreda C, kot je opredeljen v evropskem standardu EN 13991:2003. |
| --- | --- |

(3)

Švedska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 31. oktobra 2007 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji predložila poročilo pristojnega organa in priporočilo. Iz poročila izhaja, da ocena zajema le kreozot razreda B in razreda C, kot je opredeljen v evropskem standardu EN 13991:2003.

| (4) | Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi se je začelo 30. aprila 2008. Rezultat posvetovanja je bil javno objavljen in o njem se je razpravljalo na 30. srečanju predstavnikov pristojnih organov držav članic za izvajanje Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet. |
| --- | --- |

(4)

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi se je začelo 30. aprila 2008. Rezultat posvetovanja je bil javno objavljen in o njem se je razpravljalo na 30. srečanju predstavnikov pristojnih organov držav članic za izvajanje Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet.

| (5) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile 17. decembra 2010 ugotovitve pregleda vključene v poročilo o oceni v okviru Stalnega odbora za biocidne pripravke. |
| --- | --- |

(5)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile 17. decembra 2010 ugotovitve pregleda vključene v poročilo o oceni v okviru Stalnega odbora za biocidne pripravke.

| (6) | Iz poročila o oceni je razvidno, da je za pripravke za zaščito lesa, ki vsebujejo kreozot, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, če se jih nanese na les v nekaterih ocenjevanih scenarijih. Poleg tega so na omenjenem posvetovanju zainteresirane strani opozorile, da so nekatere uporabe kreozota povezane s precejšnjimi socialno-ekonomskimi koristmi. Ocene življenjskega kroga, ki so bile predložene in objavljene v okviru posvetovanja, kažejo, da za kreozot ni ustreznih nadomestnih možnosti, ki bi bile manj škodljive za okolje. Zato je primerno vključiti kreozot v Prilogo I. |
| --- | --- |

(6)

Iz poročila o oceni je razvidno, da je za pripravke za zaščito lesa, ki vsebujejo kreozot, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, če se jih nanese na les v nekaterih ocenjevanih scenarijih. Poleg tega so na omenjenem posvetovanju zainteresirane strani opozorile, da so nekatere uporabe kreozota povezane s precejšnjimi socialno-ekonomskimi koristmi. Ocene življenjskega kroga, ki so bile predložene in objavljene v okviru posvetovanja, kažejo, da za kreozot ni ustreznih nadomestnih možnosti, ki bi bile manj škodljive za okolje. Zato je primerno vključiti kreozot v Prilogo I.

| (7) | Vendar so bila pri nekaterih scenarijih uporabe na lesu, predstavljenih v poročilu o oceni, v oceni tveganja ugotovljena nesprejemljiva tveganja za okolje. |
| --- | --- |

(7)

Vendar so bila pri nekaterih scenarijih uporabe na lesu, predstavljenih v poročilu o oceni, v oceni tveganja ugotovljena nesprejemljiva tveganja za okolje.

| (8) | Poleg tega kreozot velja za rakotvorno snov brez praga in je razvrščen kot rakotvorna snov kategorije 1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega kreozot velja za rakotvorno snov brez praga in je razvrščen kot rakotvorna snov kategorije 1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (3).

| (9) | Kreozot, ki je zmes več sto sestavin, vsebuje pretežno policiklične aromatske ogljikovodike („PAH“). Nekatere izmed njih Odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije šteje za obstojne, bioakumulativne in strupene („PBT“; antracen (4)) ali zelo obstojne in zelo bioakumulativne („vPvB“; fluoranten, fenantren in piren (5)) v skladu z merili iz Priloge XIII Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ESG (6). |
| --- | --- |

(9)

Kreozot, ki je zmes več sto sestavin, vsebuje pretežno policiklične aromatske ogljikovodike („PAH“). Nekatere izmed njih Odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije šteje za obstojne, bioakumulativne in strupene („PBT“; antracen (4)) ali zelo obstojne in zelo bioakumulativne („vPvB“; fluoranten, fenantren in piren (5)) v skladu z merili iz Priloge XIII Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ESG (6).

| (10) | PAH so navedeni kot snovi, za katere veljajo določbe o zmanjšanju izpustov iz Priloge III k Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih („POP“) h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja ter iz Priloge III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (7). |
| --- | --- |

(10)

PAH so navedeni kot snovi, za katere veljajo določbe o zmanjšanju izpustov iz Priloge III k Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih („POP“) h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja ter iz Priloge III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (7).

| (11) | V smernicah, ki so bile sprejete s Sklepom 2009/4/ES izvršilnega organa h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979, so naštete najboljše razpoložljive tehnike za nadzor emisij POP iz večjih nepremičnih virov. Del E oddelka V teh smernic posebej obravnava emisije PAH, povezane z zaščito lesa z uporabo derivatov premogovega katrana, ki vsebujejo PAH, npr. kreozota. Tehnike so povezane z impregnacijo in skladiščenje lesa, ravnanjem z lesom in njegovo uporabo ter vključujejo uporabo nadomestnih možnosti, ki kar najbolj zmanjšujejo uporabo izdelkov na osnovi PAH. Vsebuje tudi priporočila za najboljše razpoložljive tehnologije, ki jih je treba uporabljati pri sežiganju obdelanega lesa. |
| --- | --- |

(11)

V smernicah, ki so bile sprejete s Sklepom 2009/4/ES izvršilnega organa h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979, so naštete najboljše razpoložljive tehnike za nadzor emisij POP iz večjih nepremičnih virov. Del E oddelka V teh smernic posebej obravnava emisije PAH, povezane z zaščito lesa z uporabo derivatov premogovega katrana, ki vsebujejo PAH, npr. kreozota. Tehnike so povezane z impregnacijo in skladiščenje lesa, ravnanjem z lesom in njegovo uporabo ter vključujejo uporabo nadomestnih možnosti, ki kar najbolj zmanjšujejo uporabo izdelkov na osnovi PAH. Vsebuje tudi priporočila za najboljše razpoložljive tehnologije, ki jih je treba uporabljati pri sežiganju obdelanega lesa.

| (12) | V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 850/2004 v povezavi s Prilogo III k navedeni uredbi morajo države članice sprejeti načrte ukrepanja za spodbujanje razvoja in, kadar presodijo, da je to potrebno, zahtevati uporabo nadomestnih ali spremenjenih materialov, proizvodov in postopkov za preprečitev nastanka in izpusta PAH. V skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 850/2004 države članice in Komisija v okviru sistemov ocenjevanja in dovoljenj za obstoječe in nove kemikalije ter pesticide v skladu z ustrezno zakonodajo Unije sprejmejo ustrezne ukrepe za nadzor nad obstoječimi kemikalijami in pesticidi, ki kažejo lastnosti obstojnih organskih onesnaževal. |
| --- | --- |

(12)

V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 850/2004 v povezavi s Prilogo III k navedeni uredbi morajo države članice sprejeti načrte ukrepanja za spodbujanje razvoja in, kadar presodijo, da je to potrebno, zahtevati uporabo nadomestnih ali spremenjenih materialov, proizvodov in postopkov za preprečitev nastanka in izpusta PAH. V skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 850/2004 države članice in Komisija v okviru sistemov ocenjevanja in dovoljenj za obstoječe in nove kemikalije ter pesticide v skladu z ustrezno zakonodajo Unije sprejmejo ustrezne ukrepe za nadzor nad obstoječimi kemikalijami in pesticidi, ki kažejo lastnosti obstojnih organskih onesnaževal.

| (13) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (8) opredeljuje PAH kot prednostne nevarne snovi in določa, da je treba ustaviti ali postopno odpraviti onesnaževanje površinskih voda zaradi odvajanja, emisije ali uhajanja teh snovi. |
| --- | --- |

(13)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (8) opredeljuje PAH kot prednostne nevarne snovi in določa, da je treba ustaviti ali postopno odpraviti onesnaževanje površinskih voda zaradi odvajanja, emisije ali uhajanja teh snovi.

| (14) | Zato je vključitev kreozota primerno omejiti le na pet let, pred njegovo ponovno vključitvijo v Prilogo I pa je treba v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i) Direktive 98/8/ES izvesti primerljivo oceno tveganja. |
| --- | --- |

(14)

Zato je vključitev kreozota primerno omejiti le na pet let, pred njegovo ponovno vključitvijo v Prilogo I pa je treba v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i) Direktive 98/8/ES izvesti primerljivo oceno tveganja.

| (15) | Poleg tega je treba biocidne pripravke, ki vsebujejo kreozot, dovoliti le za uporabe, kjer ob upoštevanju vseh lokalnih in drugih okoliščin ni na voljo nikakršnih nadomestnih možnosti. Ob vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja za pripravek ali za vzajemno priznavanje mora zato država članica, ki prejme zahtevek, od vlagatelja zahtevati informacije o nadomestnih možnostih, ki so na voljo. Država članica, ki izda dovoljenje, mora utemeljiti odsotnost ustreznih nadomestnih možnosti in Komisiji predložiti utemeljitev, ko se lahko pričakuje, da so bila izdana dovoljenja za pripravke. Za večjo preglednost je v zvezi s tem primerno zahtevati, da države članice v poročilo vključijo svoje informacije o tem, kako se spodbuja razvoj nadomestnih možnosti v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 850/2004 bodisi neposredno bodisi na podlagi objavljenega načrta ukrepanja. Za še večjo preglednost je primerno zahtevati, da se te informacije javno objavijo. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je treba biocidne pripravke, ki vsebujejo kreozot, dovoliti le za uporabe, kjer ob upoštevanju vseh lokalnih in drugih okoliščin ni na voljo nikakršnih nadomestnih možnosti. Ob vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja za pripravek ali za vzajemno priznavanje mora zato država članica, ki prejme zahtevek, od vlagatelja zahtevati informacije o nadomestnih možnostih, ki so na voljo. Država članica, ki izda dovoljenje, mora utemeljiti odsotnost ustreznih nadomestnih možnosti in Komisiji predložiti utemeljitev, ko se lahko pričakuje, da so bila izdana dovoljenja za pripravke. Za večjo preglednost je v zvezi s tem primerno zahtevati, da države članice v poročilo vključijo svoje informacije o tem, kako se spodbuja razvoj nadomestnih možnosti v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 850/2004 bodisi neposredno bodisi na podlagi objavljenega načrta ukrepanja. Za še večjo preglednost je primerno zahtevati, da se te informacije javno objavijo.

| (16) | Vse možne uporabe lesa, obdelanega s kreozotom, niso bile ocenjene na ravni Unije. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za predele in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(16)

Vse možne uporabe lesa, obdelanega s kreozotom, niso bile ocenjene na ravni Unije. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za predele in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (17) | Številka vnosa 31 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ureja pogoje za uporabo kreozota pri obdelavi lesa in pogoje za dajanje v promet lesa, obdelanega s kreozotom. Primerno je zahtevati, da se dovoljenja za pripravke za biocidne pripravke, ki vsebujejo kreozot, izdajo na podlagi upoštevanja navedenih omejitev. Z odločbami Komisije 1999/832/ES z dne 26. oktobra 1999 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Nizozemska poslala uradno obvestilo v zvezi z omejitvami trženja in uporabe kreozota (9), 2002/59/ES z dne 23. januarja 2002 o osnutku nacionalnih določb, o katerih je Kraljevina Nizozemska v skladu s členom 95(5) Pogodbe o ES poslala uradno obvestilo v zvezi s trženjem in uporabo lesa, obdelanega s kreozotom (10), in 2002/884/ES z dne 31. oktobra 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Nizozemska v skladu s členom 95(4) in (5) Pogodbe o ES poslala uradno obvestilo v zvezi s trženjem in uporabo lesa, obdelanega s kreozotom (11), je Komisija pooblastila Nizozemsko, da ohrani obstoječe in strožje nacionalne določbe, ki jih je priglasila na podlagi Pogodbe o ES. Glede na člen 67(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (12) in, kot je navedeno v sporočilu Komisije, v skladu s členom 67(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 se te omejitve lahko ohranijo do 1. junija 2013. Te omejitve vključujejo prepoved uporabe lesa, obdelanega s kreozotom, za uporabo, pri kateri prihaja do stika s površinsko vodo ali podtalnico. |
| --- | --- |

(17)

Številka vnosa 31 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ureja pogoje za uporabo kreozota pri obdelavi lesa in pogoje za dajanje v promet lesa, obdelanega s kreozotom. Primerno je zahtevati, da se dovoljenja za pripravke za biocidne pripravke, ki vsebujejo kreozot, izdajo na podlagi upoštevanja navedenih omejitev. Z odločbami Komisije 1999/832/ES z dne 26. oktobra 1999 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Nizozemska poslala uradno obvestilo v zvezi z omejitvami trženja in uporabe kreozota (9), 2002/59/ES z dne 23. januarja 2002 o osnutku nacionalnih določb, o katerih je Kraljevina Nizozemska v skladu s členom 95(5) Pogodbe o ES poslala uradno obvestilo v zvezi s trženjem in uporabo lesa, obdelanega s kreozotom (10), in 2002/884/ES z dne 31. oktobra 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Nizozemska v skladu s členom 95(4) in (5) Pogodbe o ES poslala uradno obvestilo v zvezi s trženjem in uporabo lesa, obdelanega s kreozotom (11), je Komisija pooblastila Nizozemsko, da ohrani obstoječe in strožje nacionalne določbe, ki jih je priglasila na podlagi Pogodbe o ES. Glede na člen 67(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (12) in, kot je navedeno v sporočilu Komisije, v skladu s členom 67(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 se te omejitve lahko ohranijo do 1. junija 2013. Te omejitve vključujejo prepoved uporabe lesa, obdelanega s kreozotom, za uporabo, pri kateri prihaja do stika s površinsko vodo ali podtalnico.

| (18) | Glede na ugotovitve poročila o oceni je primerno zahtevati, da se pri izdaji dovoljenja za pripravke, ki vsebujejo kreozot in se uporabljajo za zaščito lesa, uporabijo ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zaradi rakotvornih lastnosti kreozota je primerno predpisati, da je treba za izdajo dovoljenja za biocidne pripravke, ki vsebujejo to snov, uporabiti vse možne ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in Direktivo 2004/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (13) za zaščito delavcev, vključno s končnimi uporabniki, pred izpostavljenostjo med obdelavo lesa in ravnanjem z njim. Zaradi ugotovljenega tveganja za tla in vodne ekosisteme je treba za njihovo varovanje sprejeti ustrezne ukrepe. Zato se predložijo navodila, da je treba obdelani les po obdelavi hraniti pod streho ali na neprepustni trdni podlagi ali oboje in morebitne ostanke zbirati za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

(18)

Glede na ugotovitve poročila o oceni je primerno zahtevati, da se pri izdaji dovoljenja za pripravke, ki vsebujejo kreozot in se uporabljajo za zaščito lesa, uporabijo ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zaradi rakotvornih lastnosti kreozota je primerno predpisati, da je treba za izdajo dovoljenja za biocidne pripravke, ki vsebujejo to snov, uporabiti vse možne ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in Direktivo 2004/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (13) za zaščito delavcev, vključno s končnimi uporabniki, pred izpostavljenostjo med obdelavo lesa in ravnanjem z njim. Zaradi ugotovljenega tveganja za tla in vodne ekosisteme je treba za njihovo varovanje sprejeti ustrezne ukrepe. Zato se predložijo navodila, da je treba obdelani les po obdelavi hraniti pod streho ali na neprepustni trdni podlagi ali oboje in morebitne ostanke zbirati za ponovno uporabo ali odstranitev.

| (19) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enaka obravnava biocidnih pripravkov, ki vsebujejo aktivno snov kreozot, na trgu in omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(19)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enaka obravnava biocidnih pripravkov, ki vsebujejo aktivno snov kreozot, na trgu in omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (20) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, povezanih s tem, vlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(20)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, povezanih s tem, vlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (21) | Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(21)

Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (22) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(22)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (23) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 28(1) Direktive 98/8/ES, ni predložil mnenja o ukrepih, ki jih določa ta direktiva, zato je Komisija Svetu predložila predlog v zvezi z ukrepi in ga posredovala Evropskemu parlamentu. Svet ni ukrepal v obdobju dveh mesecev, kot določa člen 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (14), zato je Komisija predlog nemudoma predložila Evropskemu parlamentu. Evropski parlament ni nasprotoval ukrepu v roku štirih mesecev od datuma predložitve predloga – |
| --- | --- |

(23)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 28(1) Direktive 98/8/ES, ni predložil mnenja o ukrepih, ki jih določa ta direktiva, zato je Komisija Svetu predložila predlog v zvezi z ukrepi in ga posredovala Evropskemu parlamentu. Svet ni ukrepal v obdobju dveh mesecev, kot določa člen 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (14), zato je Komisija predlog nemudoma predložila Evropskemu parlamentu. Evropski parlament ni nasprotoval ukrepu v roku štirih mesecev od datuma predložitve predloga –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. aprila 2012.

Navedene predpise uporabljajo od 1. maja 2013.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. julija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

3

(4)  Podporni dokument Odbora držav članic za opredelitev antracena kot snovi, ki zbuja veliko skrb, sprejet 8. oktobra 2008.

4

(5)  Podporni dokument Odbora držav članic za opredelitev antracenskega olja z nizko vsebnostjo antracena kot snovi, ki zbuja veliko skrb zaradi lastnosti CMR, PBT in vPvB, sprejet 4. decembra 2009.

5

(6)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

7

(8)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

8

(9)  UL L 329, 22.12.1999, str. 25.

9

(10)  UL L 23, 25.1.2002, str. 37.

10

(11)  UL L 308, 9.11.2002, str. 30.

11

(12)  UL C 130, 9.6.2009 SL, str. 3.

12

(13)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

13

(14)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

14

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

| „45 | kreozot | kreozot
  Št. ES: 232-287-5
  Št. CAS: 8001-58-9 | Razred B ali razred C v skladu z evropskim standardom EN 13991:2003 | 1. maj 2013 | 30. april 2015 | 30. april 2018 | 8 | Biocidni pripravki, ki vsebujejo kreozot, se lahko dovolijo za uporabe, za katere država članica, ki izda dovoljenje, na podlagi analize izvedljivosti nadomestitve s tehničnega in ekonomskega vidika, ki jo zahteva od vlagatelja, ter na podlagi vseh drugih informacij, ki so ji na voljo, sklene, da ni bilo na voljo nobenih ustreznih nadomestnih možnosti. Države članice, ki izdajo dovoljenja za take pripravke na svojem ozemlju, najpozneje do 31. julija 2016 predložijo poročilo Komisiji, v katerem utemeljijo svoj zaključek, da ni nobenih ustreznih nadomestnih možnosti in navajajo, kako se spodbuja razvoj nadomestnih možnosti. Komisija bo poskrbela, da so ta poročila dostopna javnosti.
  Pred ponovno vključitvijo aktivne snovi v to prilogo je treba izvesti primerjalno oceno tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i).
  Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo scenarije uporabe ali izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.
  Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | Kreozot se lahko uporablja le pod pogoji iz točke 2 drugega stolpca vnosa št. 31 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„45

kreozot

kreozot

Št. ES: 232-287-5

Št. CAS: 8001-58-9

Razred B ali razred C v skladu z evropskim standardom EN 13991:2003

1. maj 2013

30. april 2015

30. april 2018

8

Biocidni pripravki, ki vsebujejo kreozot, se lahko dovolijo za uporabe, za katere država članica, ki izda dovoljenje, na podlagi analize izvedljivosti nadomestitve s tehničnega in ekonomskega vidika, ki jo zahteva od vlagatelja, ter na podlagi vseh drugih informacij, ki so ji na voljo, sklene, da ni bilo na voljo nobenih ustreznih nadomestnih možnosti. Države članice, ki izdajo dovoljenja za take pripravke na svojem ozemlju, najpozneje do 31. julija 2016 predložijo poročilo Komisiji, v katerem utemeljijo svoj zaključek, da ni nobenih ustreznih nadomestnih možnosti in navajajo, kako se spodbuja razvoj nadomestnih možnosti. Komisija bo poskrbela, da so ta poročila dostopna javnosti.

Pred ponovno vključitvijo aktivne snovi v to prilogo je treba izvesti primerjalno oceno tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i).

Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo scenarije uporabe ali izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

Kreozot se lahko uporablja le pod pogoji iz točke 2 drugega stolpca vnosa št. 31 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1).

| 2. | Kreozot se ne uporablja za obdelavo lesa za uporabe iz točke 3 drugega stolpca vnosa št. 31 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

2.

Kreozot se ne uporablja za obdelavo lesa za uporabe iz točke 3 drugega stolpca vnosa št. 31 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

| 3. | Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja za zaščito delavcev, vključno s končnimi uporabniki, pred izpostavljenostjo med obdelavo lesa in ravnanjem z obdelanim lesom v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in Direktivo 2004/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (2). |
| --- | --- |

3.

Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja za zaščito delavcev, vključno s končnimi uporabniki, pred izpostavljenostjo med obdelavo lesa in ravnanjem z obdelanim lesom v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in Direktivo 2004/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (2).

| 4. | Sprejmejo se primerni ukrepi za zmanjševanje tveganja za varovanje tal in vodnih ekosistemov. Zlasti se na oznakah in, če je primerno, varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena, navede, da je treba sveže obdelan les po obdelavi hraniti. |
| --- | --- |

4.

Sprejmejo se primerni ukrepi za zmanjševanje tveganja za varovanje tal in vodnih ekosistemov. Zlasti se na oznakah in, če je primerno, varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena, navede, da je treba sveže obdelan les po obdelavi hraniti.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.“

2

---

SKLEPI

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/52

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2011

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske)

(2011/468/EU)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, razširjeno, da bi vključili podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, razširjeno, da bi vključili podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 000 000 EUR.

| (4) | Danska je 6. oktobra 2010 predložila vlogo za uporabo ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Odense Steel Shipyard ter jo dopolnila z dodatnimi podatki do 8. marca 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 14 181 901 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Danska je 6. oktobra 2010 predložila vlogo za uporabo ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Odense Steel Shipyard ter jo dopolnila z dodatnimi podatki do 8. marca 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 14 181 901 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 14 181 901 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 6. julija 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/53

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2011

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske)

(2011/469/EU)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, razširjeno, da bi se vključila podpora delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, razširjeno, da bi se vključila podpora delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo ESPG do letne zgornje meje 500 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo ESPG do letne zgornje meje 500 000 000 EUR.

| (4) | Danska je 7. julija 2010 predložila vlogo za uporabo ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju LM Glasfiber ter jo dopolnila z dodatnimi podatki do 3. februarja 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 6 247 415 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Danska je 7. julija 2010 predložila vlogo za uporabo ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju LM Glasfiber ter jo dopolnila z dodatnimi podatki do 3. februarja 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 6 247 415 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 6 247 415 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 6. julija 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/54

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2011

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija)

(2011/470/EU)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Belgija je dne 20. decembra 2010 podala vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju General Motors Belgium in pri štirih njegovih dobaviteljih, z dodatnimi informacijami pa jo je dopolnila do 24. januarja 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 9 593 931 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Belgija je dne 20. decembra 2010 podala vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju General Motors Belgium in pri štirih njegovih dobaviteljih, z dodatnimi informacijami pa jo je dopolnila do 24. januarja 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 9 593 931 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je podala Belgija – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je podala Belgija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 9 593 931 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 6. julija 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/55

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. decembra 2010

o državni pomoči C 38/05 (ex NN 52/04) Nemčije v korist skupine Biria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8289)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/471/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

1.1   Postopek pred Komisijo

| (1) | 23. januarja 2002 in 20. avgusta 2002 je Komisija prejela pritožbo glede državne pomoči v obliki državnega jamstva v korist skupine Biria. |
| --- | --- |

(1)

23. januarja 2002 in 20. avgusta 2002 je Komisija prejela pritožbo glede državne pomoči v obliki državnega jamstva v korist skupine Biria.

| (2) | Po izmenjavi dopisov med Komisijo in Nemčijo je Nemčija Komisiji z dopisom z dne 24. januarja 2003, evidentiranim 28. januarja 2003, sporočila, da je bilo načrtovano državno jamstvo, ki je bilo predmet odobritve s strani Komisije, umaknjeno. Tožnik je bil o tem obveščen z dopisom z dne 17. februarja 2003. |
| --- | --- |

(2)

Po izmenjavi dopisov med Komisijo in Nemčijo je Nemčija Komisiji z dopisom z dne 24. januarja 2003, evidentiranim 28. januarja 2003, sporočila, da je bilo načrtovano državno jamstvo, ki je bilo predmet odobritve s strani Komisije, umaknjeno. Tožnik je bil o tem obveščen z dopisom z dne 17. februarja 2003.

| (3) | Z dopisom z dne 1. julija 2003, evidentiranim 9. julija 2003, in dopisom z dne 8. avgusta 2003, evidentiranim 5. septembra 2003, je pritožnik posredoval nadaljnje informacije o drugem državnem jamstvu v korist skupine Biria in o javni udeležbi v podjetjih skupine. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 1. julija 2003, evidentiranim 9. julija 2003, in dopisom z dne 8. avgusta 2003, evidentiranim 5. septembra 2003, je pritožnik posredoval nadaljnje informacije o drugem državnem jamstvu v korist skupine Biria in o javni udeležbi v podjetjih skupine.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 9. septembra 2003 zaprosila za informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. oktobra 2003, evidentiranim 16. oktobra 2003. Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2003 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 9. septembra 2003 zaprosila za informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. oktobra 2003, evidentiranim 16. oktobra 2003. Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2003 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim istega dne.

| (5) | 18. oktobra 2004 je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, saj je dvomila, da ukrepi pomoči v korist skupine Biria izpolnjujejo merila, na podlagi katerih so bili ti ukrepi domnevno odobreni. Kot odgovor na odredbo o predložitvi podatkov je Nemčija posredovala dodatne informacije z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(5)

18. oktobra 2004 je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, saj je dvomila, da ukrepi pomoči v korist skupine Biria izpolnjujejo merila, na podlagi katerih so bili ti ukrepi domnevno odobreni. Kot odgovor na odredbo o predložitvi podatkov je Nemčija posredovala dodatne informacije z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim istega dne.

| (6) | 20. oktobra 2005 je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s tremi domnevnimi državnimi pomočmi. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da več drugih ukrepov pomoči, ki so bili domnevno dodeljeni nezakonito, ali ni pomenilo pomoči ali pa so bili dodeljeni na podlagi in v skladu z odobrenimi programi pomoči. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede domnevne pomoči. Pripombe so poslali: zainteresirana stran, ki je želela ostati neimenovana, z dopisom z dne 27. januarja 2006, evidentiranim 30. januarja 2006, Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück in Pantherwerke AG, Löhne z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, ter Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 27. februarja 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(6)

20. oktobra 2005 je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s tremi domnevnimi državnimi pomočmi. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da več drugih ukrepov pomoči, ki so bili domnevno dodeljeni nezakonito, ali ni pomenilo pomoči ali pa so bili dodeljeni na podlagi in v skladu z odobrenimi programi pomoči. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede domnevne pomoči. Pripombe so poslali: zainteresirana stran, ki je želela ostati neimenovana, z dopisom z dne 27. januarja 2006, evidentiranim 30. januarja 2006, Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück in Pantherwerke AG, Löhne z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, ter Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 27. februarja 2006, evidentiranim istega dne.

| (7) | Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisoma z dne 6. februarja 2006 in 2. marca 2006. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006, in z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(7)

Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisoma z dne 6. februarja 2006 in 2. marca 2006. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006, in z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne.

| (8) | Nemčija je svojo pripombo glede sprožitve formalnega postopka preiskave predložila z dopisom z dne 23. januarja 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(8)

Nemčija je svojo pripombo glede sprožitve formalnega postopka preiskave predložila z dopisom z dne 23. januarja 2006, evidentiranim istega dne.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 6. februarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006. Komisija je dne 19. julija 2006 Nemčijo ponovno zaprosila za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 25. septembra 2006, evidentiranim 26. septembra 2006. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 6. februarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006. Komisija je dne 19. julija 2006 Nemčijo ponovno zaprosila za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 25. septembra 2006, evidentiranim 26. septembra 2006.

| (10) | 24. januarja 2007 je Komisija sprejela odločbo (4) v skladu s členoma 7(5) in 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (5). |
| --- | --- |

(10)

24. januarja 2007 je Komisija sprejela odločbo (4) v skladu s členoma 7(5) in 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (5).

1.2   Postopek pred Splošnim sodiščem

| (11) | Dežela Saška je 5. aprila 2007 vložila tožbo zoper odločbo Komisije v delu, v katerem sta sprejeta ukrepa 2 in 3 (zadeva T-102/07). 16. aprila 2007 sta dodatno tožbo vložili družbi MB Immobilien Verwaltungs GmbH in MB System GmbH & Co. KG, ki sta pravni naslednici upravičenih podjetij, na kateri je bila odločba naslovljena (T-120/07). Zadnje navedena tožba se je nanašala na vse tri ukrepe, ki so bili predmet odločbe. Zadevi sta bili združeni s sklepom predsednika z dne 24. novembra 2008. |
| --- | --- |

(11)

Dežela Saška je 5. aprila 2007 vložila tožbo zoper odločbo Komisije v delu, v katerem sta sprejeta ukrepa 2 in 3 (zadeva T-102/07). 16. aprila 2007 sta dodatno tožbo vložili družbi MB Immobilien Verwaltungs GmbH in MB System GmbH & Co. KG, ki sta pravni naslednici upravičenih podjetij, na kateri je bila odločba naslovljena (T-120/07). Zadnje navedena tožba se je nanašala na vse tri ukrepe, ki so bili predmet odločbe. Zadevi sta bili združeni s sklepom predsednika z dne 24. novembra 2008.

| (12) | S sodbo z dne 3. marca 2010 je Splošno sodišče razglasilo odločbo Komisije z dne 24. januarja 2007 za nično. |
| --- | --- |

(12)

S sodbo z dne 3. marca 2010 je Splošno sodišče razglasilo odločbo Komisije z dne 24. januarja 2007 za nično.

| (13) | Tožbi, ki se v večjem delu prepletata, sta se v bistvenem nanašali na naslednje tožbene razloge. Prvič, tožeči stranki sta ugovarjali, da je Komisija nepravilno sklepala, da ukrepa 2 in 3 nista predmet odobrene nemške sheme pomoči. Drugič, presoja Komisije v zvezi z opredelitvijo upravičenih podjetij kot podjetij v težavah naj bi bila napačna. Tretjič, tožeči stranki sta ugovarjali, da je odločba Komisije pomanjkljivo obrazložena glede zneska elementa pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Tožbi, ki se v večjem delu prepletata, sta se v bistvenem nanašali na naslednje tožbene razloge. Prvič, tožeči stranki sta ugovarjali, da je Komisija nepravilno sklepala, da ukrepa 2 in 3 nista predmet odobrene nemške sheme pomoči. Drugič, presoja Komisije v zvezi z opredelitvijo upravičenih podjetij kot podjetij v težavah naj bi bila napačna. Tretjič, tožeči stranki sta ugovarjali, da je odločba Komisije pomanjkljivo obrazložena glede zneska elementa pomoči.

| (14) | Splošno sodišče je potrdilo odločbo Komisije glede sklepa, da ukrepa 2 in 3 nista predmet odobrene sheme pomoči. Poleg tega je Splošno sodišče potrdilo Komisijino opredelitev upravičenih podjetij kot „podjetij v težavah“ na podlagi opredelitve v Smernicah o pomočeh za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 (6) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999). Odločbo je razglasilo za nično le zaradi pomanjkljive obrazložitve pribitkov na tveganje, ki se upoštevajo pri izračunu elementa pomoči. Splošno sodišče je predvsem navedlo, da pri izračunu elementa pomoči zadevnega posojila, ki se odobri podjetju v težavah, zgolj sklicevanje na Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz leta 1997 (7) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997) ne zadošča za obrazložitev uporabe različnih pribitkov na tveganje. |
| --- | --- |

(14)

Splošno sodišče je potrdilo odločbo Komisije glede sklepa, da ukrepa 2 in 3 nista predmet odobrene sheme pomoči. Poleg tega je Splošno sodišče potrdilo Komisijino opredelitev upravičenih podjetij kot „podjetij v težavah“ na podlagi opredelitve v Smernicah o pomočeh za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 (6) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999). Odločbo je razglasilo za nično le zaradi pomanjkljive obrazložitve pribitkov na tveganje, ki se upoštevajo pri izračunu elementa pomoči. Splošno sodišče je predvsem navedlo, da pri izračunu elementa pomoči zadevnega posojila, ki se odobri podjetju v težavah, zgolj sklicevanje na Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz leta 1997 (7) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997) ne zadošča za obrazložitev uporabe različnih pribitkov na tveganje.

| (15) | Iz tega izhaja, da se s tem sklepom izvaja sodba Splošnega sodišča v skladu s prvim odstavkom člena 266 PDEU in celovito pojasnjuje izračun, ki ga je opravila Komisija, glede elementa pomoči pri obravnavanem ukrepu. Ta sklep ne spreminja ničesar v zvezi s pravno presojo pomoči, ki jo je Komisija opravila v odločbi z dne 24. januarja 2007; to velja še posebej za vidike, ki jih je Splošno sodišče že preverilo. |
| --- | --- |

(15)

Iz tega izhaja, da se s tem sklepom izvaja sodba Splošnega sodišča v skladu s prvim odstavkom člena 266 PDEU in celovito pojasnjuje izračun, ki ga je opravila Komisija, glede elementa pomoči pri obravnavanem ukrepu. Ta sklep ne spreminja ničesar v zvezi s pravno presojo pomoči, ki jo je Komisija opravila v odločbi z dne 24. januarja 2007; to velja še posebej za vidike, ki jih je Splošno sodišče že preverilo.

1.3   Postopek po sodbi Splošnega sodišča

| (16) | Po sodbi Splošnega sodišča so upravičena podjetja 7. junija 2010 predložila dodatno pripombo, evidentirano istega dne. Ta pripomba je bila 16. junija 2010 poslana Nemčiji. 12. julija 2010 je Nemčija Komisiji poslala odgovor na pripombo upravičenih podjetij, ki je bil evidentiran istega dne. |
| --- | --- |

(16)

Po sodbi Splošnega sodišča so upravičena podjetja 7. junija 2010 predložila dodatno pripombo, evidentirano istega dne. Ta pripomba je bila 16. junija 2010 poslana Nemčiji. 12. julija 2010 je Nemčija Komisiji poslala odgovor na pripombo upravičenih podjetij, ki je bil evidentiran istega dne.

| (17) | Komisija je 19. avgusta 2010 zaprosila Nemčijo za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 14. septembra 2010, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 19. avgusta 2010 zaprosila Nemčijo za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 14. septembra 2010, evidentiranim istega dne.

II.   UKREPI

2.1   Upravičeno podjetje

| (18) | Skupina Biria se je do 7. novembra 2005 ukvarjala s proizvodnjo in prodajo koles. Matično podjetje skupine, takrat imenovano Biria AG, je imelo sedež v Neukirchu v deželi Saški, ki je po členu 107(3)(a) PDEU (8) regija prejemnica pomoči. |
| --- | --- |

(18)

Skupina Biria se je do 7. novembra 2005 ukvarjala s proizvodnjo in prodajo koles. Matično podjetje skupine, takrat imenovano Biria AG, je imelo sedež v Neukirchu v deželi Saški, ki je po členu 107(3)(a) PDEU (8) regija prejemnica pomoči.

| (19) | V letu 2003 je imela skupina promet v višini 93,2 milijona EUR (2002: 83,8 milijona EUR) in dobiček v višini 3,7 milijona EUR (2002: izguba v višini 5,8 milijona EUR). Skupina je leta 2003 zaposlovala 415 delavcev (2002: 490 delavcev) in jo je zato mogoče uvrstiti med velika podjetja. |
| --- | --- |

(19)

V letu 2003 je imela skupina promet v višini 93,2 milijona EUR (2002: 83,8 milijona EUR) in dobiček v višini 3,7 milijona EUR (2002: izguba v višini 5,8 milijona EUR). Skupina je leta 2003 zaposlovala 415 delavcev (2002: 490 delavcev) in jo je zato mogoče uvrstiti med velika podjetja.

| (20) | Matično podjetje je bilo ustanovljeno leta 2003 z združitvijo podjetja Biria AG (staro podjetje) s hčerinskim podjetjem Sachsen Zweirad GmbH. Hkrati se je spremenilo ime podjetja, in sicer iz podjetja Sachsen Zweirad GmbH v Biria GmbH. Aprila 2005 je sledila sprememba pravne oblike podjetja, iz Biria GmbH (družba z omejeno odgovornostjo) v Biria AG (delniška družba). Leta 2003 je imela Biria GmbH letni promet v višini 55,7 milijona EUR in dobiček v višini 3,6 milijona EUR. Edini lastnik podjetja Biria AG je Mehdi Biria. V nadaljnjem besedilu se za matično podjetje uporablja ime Biria. |
| --- | --- |

(20)

Matično podjetje je bilo ustanovljeno leta 2003 z združitvijo podjetja Biria AG (staro podjetje) s hčerinskim podjetjem Sachsen Zweirad GmbH. Hkrati se je spremenilo ime podjetja, in sicer iz podjetja Sachsen Zweirad GmbH v Biria GmbH. Aprila 2005 je sledila sprememba pravne oblike podjetja, iz Biria GmbH (družba z omejeno odgovornostjo) v Biria AG (delniška družba). Leta 2003 je imela Biria GmbH letni promet v višini 55,7 milijona EUR in dobiček v višini 3,6 milijona EUR. Edini lastnik podjetja Biria AG je Mehdi Biria. V nadaljnjem besedilu se za matično podjetje uporablja ime Biria.

| (21) | Najpomembnejši podjetji skupine sta poleg matične družbe Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“) – to podjetje je prek podružnice Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“) v lasti podjetja Biria – in Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(21)

Najpomembnejši podjetji skupine sta poleg matične družbe Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“) – to podjetje je prek podružnice Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“) v lasti podjetja Biria – in Checker Pig GmbH.

| (22) | Bike Systems ima sedež v Nordhausnu v Thüringenu, ki je po členu 107(3)(a) PDEU regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Bike Systems promet v višini 6,1 milijona EUR in izgubo v višini 0,6 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 157 delavcev. Bike Systems proizvaja kolesa izključno za matično podjetje BSBG („pogodbena proizvodnja“). BSBG se ukvarja s prodajo koles. |
| --- | --- |

(22)

Bike Systems ima sedež v Nordhausnu v Thüringenu, ki je po členu 107(3)(a) PDEU regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Bike Systems promet v višini 6,1 milijona EUR in izgubo v višini 0,6 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 157 delavcev. Bike Systems proizvaja kolesa izključno za matično podjetje BSBG („pogodbena proizvodnja“). BSBG se ukvarja s prodajo koles.

| (23) | Checker Pig GmbH ima sedež v Dresdnu v deželi Saški, ki je po členu 107(3)(a) PDEU regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Checker Pig GmbH promet v višini 6,9 milijona EUR in izgubo v višini 0,4 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 43 delavcev. |
| --- | --- |

(23)

Checker Pig GmbH ima sedež v Dresdnu v deželi Saški, ki je po členu 107(3)(a) PDEU regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Checker Pig GmbH promet v višini 6,9 milijona EUR in izgubo v višini 0,4 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 43 delavcev.

| (24) | 7. novembra 2005 je Biria večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Nepremičnine so ostale v lasti podjetja Biria, ki jih je dala v najem skupini Lone Star. Prodajna cena premoženja je znašala 11,5 milijona EUR. Zunanji strokovnjak je tržno vrednost zadevnega premoženja ocenil na 10,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(24)

7. novembra 2005 je Biria večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Nepremičnine so ostale v lasti podjetja Biria, ki jih je dala v najem skupini Lone Star. Prodajna cena premoženja je znašala 11,5 milijona EUR. Zunanji strokovnjak je tržno vrednost zadevnega premoženja ocenil na 10,7 milijona EUR.

| (25) | Po navedbah Nemčije je prodaja potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Razpis je bil objavljen na spletu in v več tiskanih medijih. Za udeležbo novega investitorja je bilo predvidenih več možnosti, in sicer odkup sredstev, odkup sredstev „en bloc“ ali pa odkup deležev. Lone Star je na koncu prevzel premoženje v okviru odkupa sredstev. |
| --- | --- |

(25)

Po navedbah Nemčije je prodaja potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Razpis je bil objavljen na spletu in v več tiskanih medijih. Za udeležbo novega investitorja je bilo predvidenih več možnosti, in sicer odkup sredstev, odkup sredstev „en bloc“ ali pa odkup deležev. Lone Star je na koncu prevzel premoženje v okviru odkupa sredstev.

| (26) | Po navedbah Nemčije so se prizadevanja za prodajo podjetja začela pred odločitvijo Komisije z dne 20. oktobra 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Prvi rok za oddajo ponudb se je iztekel 4. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(26)

Po navedbah Nemčije so se prizadevanja za prodajo podjetja začela pred odločitvijo Komisije z dne 20. oktobra 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Prvi rok za oddajo ponudb se je iztekel 4. oktobra 2005.

| (27) | Takratna pravna naslednica podjetja Biria AG (novo podjetje) je bila družba MB Immobilien Verwaltungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: MB Immobilien); pravna naslednica družbe Bike Systems je MB System GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: MB System). MB Immobilien je od julija 2008 v postopku likvidacije. |
| --- | --- |

(27)

Takratna pravna naslednica podjetja Biria AG (novo podjetje) je bila družba MB Immobilien Verwaltungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: MB Immobilien); pravna naslednica družbe Bike Systems je MB System GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: MB System). MB Immobilien je od julija 2008 v postopku likvidacije.

| (28) | V okviru tega sklepa se z izjemo matičnega podjetja Biria za podjetja uporabljajo imena, veljavna ob odobritvi ukrepov. |
| --- | --- |

(28)

V okviru tega sklepa se z izjemo matičnega podjetja Biria za podjetja uporabljajo imena, veljavna ob odobritvi ukrepov.

2.2   Finančni ukrepi

| (29) | Ukrep 1: Marca 2001 je gbb Beteiligungs AG (v nadaljnjem besedilu: gbb) Bike Systems ponudil tiho udeležbo v višini 2 070 732 EUR z veljavnostjo do konca leta 2010. Gbb je bil takrat hčerinsko podjetje v 100-odstotni lasti družbe DtA-Beteiligungs-Holding AG, ki pa je bila spet podružnica v 100-odstotni lasti banke Deutsche Ausgleichsbank, javnopravne razvojne banke, ki je bila po zakonu ustanovljena kot subjekt javnega prava. |
| --- | --- |

(29)

Ukrep 1: Marca 2001 je gbb Beteiligungs AG (v nadaljnjem besedilu: gbb) Bike Systems ponudil tiho udeležbo v višini 2 070 732 EUR z veljavnostjo do konca leta 2010. Gbb je bil takrat hčerinsko podjetje v 100-odstotni lasti družbe DtA-Beteiligungs-Holding AG, ki pa je bila spet podružnica v 100-odstotni lasti banke Deutsche Ausgleichsbank, javnopravne razvojne banke, ki je bila po zakonu ustanovljena kot subjekt javnega prava.

| (30) | Gbb Beteiligungs AG je obstajal že v času nekdanje Nemške demokratične republike, in sicer kot državna banka za kmetijski sektor. S pogodbo o združitvi je ta leta 1990 postala berlinska zadružna banka, subjekt javnega prava, ki deluje pod nadzorom Bundesministerium der Finanzen (zveznega ministrstva za finance). Leta 1991 se je preimenovala v gbb Beteiligungsholding, leta 1997 pa je postala delniška družba. S tem ni bila več v lasti zvezne vlade, temveč je postala podružnica banke Deutsche Ausgleichsbank. Javna uprava je imela močan vpliv na podjetje gbb od njegove ustanovitve naprej. Dokler je bil gbb subjekt javnega prava, ga je neposredno nadzorovalo pristojno ministrstvo, v njegovem nadzornem svetu pa so bili predstavniki državnih organov. Po preoblikovanju v delniško družbo in priključitvi banki Deutsche Ausgleichsbank je bil pod nadzorom, ki so ga izvajali državni organi prek banke Deutsche Ausgleichsbank (glej uvodne izjave v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(30)

Gbb Beteiligungs AG je obstajal že v času nekdanje Nemške demokratične republike, in sicer kot državna banka za kmetijski sektor. S pogodbo o združitvi je ta leta 1990 postala berlinska zadružna banka, subjekt javnega prava, ki deluje pod nadzorom Bundesministerium der Finanzen (zveznega ministrstva za finance). Leta 1991 se je preimenovala v gbb Beteiligungsholding, leta 1997 pa je postala delniška družba. S tem ni bila več v lasti zvezne vlade, temveč je postala podružnica banke Deutsche Ausgleichsbank. Javna uprava je imela močan vpliv na podjetje gbb od njegove ustanovitve naprej. Dokler je bil gbb subjekt javnega prava, ga je neposredno nadzorovalo pristojno ministrstvo, v njegovem nadzornem svetu pa so bili predstavniki državnih organov. Po preoblikovanju v delniško družbo in priključitvi banki Deutsche Ausgleichsbank je bil pod nadzorom, ki so ga izvajali državni organi prek banke Deutsche Ausgleichsbank (glej uvodne izjave v nadaljevanju).

| (31) | Kot subjekt javnega prava je bila banka Deutsche Ausgleichsbank pod nadzorom zveznega ministrstva za notranje zadeve. Poleg tega so bili v nadzornem svetu večinoma predstavniki zveznih in deželnih ministrstev ter člani spodnjega doma zveznega parlamenta. |
| --- | --- |

(31)

Kot subjekt javnega prava je bila banka Deutsche Ausgleichsbank pod nadzorom zveznega ministrstva za notranje zadeve. Poleg tega so bili v nadzornem svetu večinoma predstavniki zveznih in deželnih ministrstev ter člani spodnjega doma zveznega parlamenta.

| (32) | V skladu s členom 4(1) AusglBankG (zakon o Deutsche Ausgleichsbank) je dejavnost banke omejena na financiranje ukrepov, namenjenih razvoju srednje velikih podjetij, svobodnih poklicev, varstva okolja, socialne politike in integracije oseb, izgnanih v drugi svetovni vojni. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 4(1) AusglBankG (zakon o Deutsche Ausgleichsbank) je dejavnost banke omejena na financiranje ukrepov, namenjenih razvoju srednje velikih podjetij, svobodnih poklicev, varstva okolja, socialne politike in integracije oseb, izgnanih v drugi svetovni vojni.

| (33) | V členu 4(4) AusglBankG je predvidena možnost, da si banka zagotovi udeležbo v drugih podjetjih, če nadzorni svet in ministrstvo, pristojno za nadzor nad banko, s tem soglašata. |
| --- | --- |

(33)

V členu 4(4) AusglBankG je predvidena možnost, da si banka zagotovi udeležbo v drugih podjetjih, če nadzorni svet in ministrstvo, pristojno za nadzor nad banko, s tem soglašata.

| (34) | Udeležba v podjetju Bike Systems je zabeležena v letnih poročilih Deutsche Ausgleichsbank za leti 2001 in 2002, kajti delež tihe udeležbe je znašal 20 %, s tem pa je bil presežen prag za obvezno poročanje. V letu 2001 je bil gbb z najmanj 20-odstotno udeležbo prisoten v skupno 18 podjetjih. |
| --- | --- |

(34)

Udeležba v podjetju Bike Systems je zabeležena v letnih poročilih Deutsche Ausgleichsbank za leti 2001 in 2002, kajti delež tihe udeležbe je znašal 20 %, s tem pa je bil presežen prag za obvezno poročanje. V letu 2001 je bil gbb z najmanj 20-odstotno udeležbo prisoten v skupno 18 podjetjih.

| (35) | Leta 2003 se je Deutsche Ausgleichsbank na podlagi zveznega zakona združila s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). |
| --- | --- |

(35)

Leta 2003 se je Deutsche Ausgleichsbank na podlagi zveznega zakona združila s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

| (36) | Deutsche Ausgleichsbank in KfW sta tako imenovana zavoda za pospeševanje, to pomeni banki, katerih dejavnost je omejena na spodbujanje ukrepov regionalne, ekonomske in socialne politike. V okviru potrebnih ukrepov, ki jih je Nemčija odobrila v zadevi E10/2000 (9), je bila dejavnost zavodov za pospeševanje omejena na nekatera nekomercialna področja, med drugim upravljanje programov za razvoj srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(36)

Deutsche Ausgleichsbank in KfW sta tako imenovana zavoda za pospeševanje, to pomeni banki, katerih dejavnost je omejena na spodbujanje ukrepov regionalne, ekonomske in socialne politike. V okviru potrebnih ukrepov, ki jih je Nemčija odobrila v zadevi E10/2000 (9), je bila dejavnost zavodov za pospeševanje omejena na nekatera nekomercialna področja, med drugim upravljanje programov za razvoj srednje velikih podjetij.

| (37) | Po besedah Nemčije je udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems potekala pod tržnimi pogoji in zato ni pomenila državne pomoči. |
| --- | --- |

(37)

Po besedah Nemčije je udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems potekala pod tržnimi pogoji in zato ni pomenila državne pomoči.

| (38) | Ukrep 2: 20. marca 2003 je dežela Saška podjetju Sachsen Zweirad GmbH odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR s prvotno veljavnostjo do konca leta 2008. Jamstvo je bilo januarja 2004 vrnjeno in nadomeščeno z jamstvom za podjetje Biria GmbH (glej ukrep 3). Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, ki jih je odobrila Komisija (10). |
| --- | --- |

(38)

Ukrep 2: 20. marca 2003 je dežela Saška podjetju Sachsen Zweirad GmbH odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR s prvotno veljavnostjo do konca leta 2008. Jamstvo je bilo januarja 2004 vrnjeno in nadomeščeno z jamstvom za podjetje Biria GmbH (glej ukrep 3). Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, ki jih je odobrila Komisija (10).

| (39) | Ukrep 3: 9. decembra 2003 je dežela Saška odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 24 875 000 EUR za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG), namenjena financiranju načrtovanega povečanja prometa in prestrukturiranju finančnega načrta skupine. Kredit z veljavnostjo do 31. decembra 2011 je vključeval 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in znesek v višini 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, ki jih je odobrila Komisija. Jamstvo je bilo zagotovljeno pod pogojem, da se jamstvo za podjetje Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) vrne. Tako je jamstvo začelo veljati šele 5. januarja 2004, ko je bilo vrnjeno jamstvo za Sachsen Zweirad. |
| --- | --- |

(39)

Ukrep 3: 9. decembra 2003 je dežela Saška odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 24 875 000 EUR za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG), namenjena financiranju načrtovanega povečanja prometa in prestrukturiranju finančnega načrta skupine. Kredit z veljavnostjo do 31. decembra 2011 je vključeval 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in znesek v višini 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, ki jih je odobrila Komisija. Jamstvo je bilo zagotovljeno pod pogojem, da se jamstvo za podjetje Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) vrne. Tako je jamstvo začelo veljati šele 5. januarja 2004, ko je bilo vrnjeno jamstvo za Sachsen Zweirad.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (40) | Komisija je formalni postopek preiskave sprožila zato, ker je dvomila o navedbah Nemčije, da je bila tiha udeležba izvedena pod tržnimi pogoji. Po mnenju Komisije se je Bike Systems s sprejetjem načrta prestrukturiranja pravkar izognil stečaju, tako da je bila prihodnost podjetja negotova. Zato bi bilo treba podjetje obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. Komisija je podvomila, da je bilo nadomestilo ob upoštevanju tveganja primerno in da je tiha udeležba potekala pod tržnimi pogoji. Komisija v zvezi z morebitnimi izjemami po členu 107(2) in (3) PDEU ni imela informacij o tem, ali so bili izpolnjeni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je formalni postopek preiskave sprožila zato, ker je dvomila o navedbah Nemčije, da je bila tiha udeležba izvedena pod tržnimi pogoji. Po mnenju Komisije se je Bike Systems s sprejetjem načrta prestrukturiranja pravkar izognil stečaju, tako da je bila prihodnost podjetja negotova. Zato bi bilo treba podjetje obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. Komisija je podvomila, da je bilo nadomestilo ob upoštevanju tveganja primerno in da je tiha udeležba potekala pod tržnimi pogoji. Komisija v zvezi z morebitnimi izjemami po členu 107(2) in (3) PDEU ni imela informacij o tem, ali so bili izpolnjeni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

| (41) | Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil začasni sklep Komisije, da pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega so bila domnevno dodeljena jamstva za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH, niso bili izpolnjeni in da jamstva ne spadajo v ta program pomoči. Po mnenju Komisije sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Poleg tega sta bili Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH veliki podjetji, zato bi bilo treba jamstva tudi po tem programu pomoči posamično priglasiti Komisiji. V zvezi z morebitnimi izjemami po členu 107(2) in (3) PDEU je Komisija podvomila o tem, da so bili izpolnjeni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. |
| --- | --- |

(41)

Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil začasni sklep Komisije, da pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega so bila domnevno dodeljena jamstva za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH, niso bili izpolnjeni in da jamstva ne spadajo v ta program pomoči. Po mnenju Komisije sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Poleg tega sta bili Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH veliki podjetji, zato bi bilo treba jamstva tudi po tem programu pomoči posamično priglasiti Komisiji. V zvezi z morebitnimi izjemami po členu 107(2) in (3) PDEU je Komisija podvomila o tem, da so bili izpolnjeni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (42) | Komisija je prejela pripombe zainteresirane strani, ki je želela ostati neimenovana, ter pripombe podjetij Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG in Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je prejela pripombe zainteresirane strani, ki je želela ostati neimenovana, ter pripombe podjetij Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG in Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1   Pripomba konkurenta, ki je želel ostati neimenovan

| (43) | V svoji pripombi v zvezi s sprožitvijo formalnega postopka preiskave je konkurent, ki je želel ostati neimenovan, navedel, da je lahko Biria AG zaradi državnega jamstva v višini 24,5 milijona EUR prodajala potrošnikom kolesa po ceni, ki je znašala celo manj, kot znašajo proizvodni stroški, čeprav ima konkurent stroškovno najučinkovitejši proizvodni obrat v Nemčiji. |
| --- | --- |

(43)

V svoji pripombi v zvezi s sprožitvijo formalnega postopka preiskave je konkurent, ki je želel ostati neimenovan, navedel, da je lahko Biria AG zaradi državnega jamstva v višini 24,5 milijona EUR prodajala potrošnikom kolesa po ceni, ki je znašala celo manj, kot znašajo proizvodni stroški, čeprav ima konkurent stroškovno najučinkovitejši proizvodni obrat v Nemčiji.

| (44) | Poleg tega je lahko Biria AG leta 2003 izkazala dobiček le zato, ker so se denarne ustanove odpovedale terjatvam v višini 8,567 milijona EUR. V letih 2004 in 2005 je imela Biria AG ponovno izgubo. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega je lahko Biria AG leta 2003 izkazala dobiček le zato, ker so se denarne ustanove odpovedale terjatvam v višini 8,567 milijona EUR. V letih 2004 in 2005 je imela Biria AG ponovno izgubo.

| (45) | Konkurent poleg tega opozarja, da je bila Biria prodana skupini Lone Star v okviru odkupa sredstev. Po njegovih besedah sta se podjetje Sachsen LB in srednje velik holding verjetno odrekla velikemu delu svojih terjatev. Nova Biria GmbH, ki pripada skupini Lone Star, je prevzela vse premoženje starega podjetja Biria AG. |
| --- | --- |

(45)

Konkurent poleg tega opozarja, da je bila Biria prodana skupini Lone Star v okviru odkupa sredstev. Po njegovih besedah sta se podjetje Sachsen LB in srednje velik holding verjetno odrekla velikemu delu svojih terjatev. Nova Biria GmbH, ki pripada skupini Lone Star, je prevzela vse premoženje starega podjetja Biria AG.

4.2   Prophete GmbH & Co. KG in Pantherwerke AG

| (46) | V svojih pripombah k sprožitvi formalnega postopka preiskave sta Prophete GmbH & Co in Pantherwerke AG (v nadaljnjem besedilu: Prophete in Pantherwerke) pojasnila, da je lahko Biria zaradi državnih pomoči izdelke prodajala po ceni, ki pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi bila mogoča. Obe podjetji sta konkurenta podjetja Biria in ju zato pomoč neposredno zadeva. |
| --- | --- |

(46)

V svojih pripombah k sprožitvi formalnega postopka preiskave sta Prophete GmbH & Co in Pantherwerke AG (v nadaljnjem besedilu: Prophete in Pantherwerke) pojasnila, da je lahko Biria zaradi državnih pomoči izdelke prodajala po ceni, ki pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi bila mogoča. Obe podjetji sta konkurenta podjetja Biria in ju zato pomoč neposredno zadeva.

| (47) | Skupina Biria je največji nemški proizvajalec koles z letno proizvodnjo okoli 700 000 koles. Podjetja skupine Biria so dejavna v dveh segmentih trga koles, in sicer v nespecializirani trgovini in v specializirani trgovini na debelo. |
| --- | --- |

(47)

Skupina Biria je največji nemški proizvajalec koles z letno proizvodnjo okoli 700 000 koles. Podjetja skupine Biria so dejavna v dveh segmentih trga koles, in sicer v nespecializirani trgovini in v specializirani trgovini na debelo.

| (48) | V segment nespecializirane trgovine spada vsa trgovina na drobno preko večjih maloprodajnih verig in kataloške prodaje. Kolesa v tem segmentu stanejo običajno med 100 in 199 EUR. Po ocenah podjetij Prophete in Pantherwerke se na tem trgu proda okoli 1,5 milijona koles, Biria pa s 650 000 prodanimi kolesi dosega 50-odstotni tržni delež v tem segmentu. |
| --- | --- |

(48)

V segment nespecializirane trgovine spada vsa trgovina na drobno preko večjih maloprodajnih verig in kataloške prodaje. Kolesa v tem segmentu stanejo običajno med 100 in 199 EUR. Po ocenah podjetij Prophete in Pantherwerke se na tem trgu proda okoli 1,5 milijona koles, Biria pa s 650 000 prodanimi kolesi dosega 50-odstotni tržni delež v tem segmentu.

| (49) | Tudi v specializirani trgovini na debelo ima skupina Biria po navedbah podjetij Prophete in Pantherwerke prevladujoč položaj. V tem tržnem segmentu je prisotnih med 150 000 in 200 000 koles. V specializirani trgovini na debelo kolesa dosegajo cene do 400 EUR. Pantherwerke je v tem segmentu neposredni konkurent podjetja Biria. |
| --- | --- |

(49)

Tudi v specializirani trgovini na debelo ima skupina Biria po navedbah podjetij Prophete in Pantherwerke prevladujoč položaj. V tem tržnem segmentu je prisotnih med 150 000 in 200 000 koles. V specializirani trgovini na debelo kolesa dosegajo cene do 400 EUR. Pantherwerke je v tem segmentu neposredni konkurent podjetja Biria.

| (50) | Prophete in Pantherwerke že več let ugotavljata, da so cene, ki jih ponuja skupina Biria, vseskozi nižje od cen drugih proizvajalcev. Te razlike z gospodarskega vidika ni mogoče pojasniti, čeprav skupina Biria zaradi prevladujočega položaja na trgu dosega večjo prodajo, vendar pa se to ne odraža v ugodnejših pogojih. Prophete in Pantherwerke ocenjujeta, da je skupina Biria zaradi nižjih prodajnih cen v zadnjih letih pridelala znatne izgube. |
| --- | --- |

(50)

Prophete in Pantherwerke že več let ugotavljata, da so cene, ki jih ponuja skupina Biria, vseskozi nižje od cen drugih proizvajalcev. Te razlike z gospodarskega vidika ni mogoče pojasniti, čeprav skupina Biria zaradi prevladujočega položaja na trgu dosega večjo prodajo, vendar pa se to ne odraža v ugodnejših pogojih. Prophete in Pantherwerke ocenjujeta, da je skupina Biria zaradi nižjih prodajnih cen v zadnjih letih pridelala znatne izgube.

| (51) | V zvezi s tiho udeležbo sta Prophete in Pantherwerke podvomila, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo. |
| --- | --- |

(51)

V zvezi s tiho udeležbo sta Prophete in Pantherwerke podvomila, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo.

| (52) | Dodelitev obeh jamstev za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v letih 2003 in 2004 je po mnenju podjetij Prophete in Pantherwerke nezdružljiva s pravili Evropske unije o državni pomoči. Prophete in Pantherwerke menita, da sta bili upravičeni podjetji v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna. |
| --- | --- |

(52)

Dodelitev obeh jamstev za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v letih 2003 in 2004 je po mnenju podjetij Prophete in Pantherwerke nezdružljiva s pravili Evropske unije o državni pomoči. Prophete in Pantherwerke menita, da sta bili upravičeni podjetji v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna.

| (53) | Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo. |
| --- | --- |

(53)

Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo.

| (54) | Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Prophete in Pantherwerke opozarjata tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik podjetja Biria AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star. |
| --- | --- |

(54)

Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Prophete in Pantherwerke opozarjata tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik podjetja Biria AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star.

4.3   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (55) | Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke) v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave navaja, da je skupina Biria s celotno proizvodnjo od 700 000 do 800 000 izdelanih koles največji proizvajalec koles v Nemčiji. Edino primerljivo podjetje je MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, ki letno izdela 700 000 koles; drugi proizvajalci izdelajo zgolj med 250 000 in 400 000 koles letno. |
| --- | --- |

(55)

Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke) v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave navaja, da je skupina Biria s celotno proizvodnjo od 700 000 do 800 000 izdelanih koles največji proizvajalec koles v Nemčiji. Edino primerljivo podjetje je MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, ki letno izdela 700 000 koles; drugi proizvajalci izdelajo zgolj med 250 000 in 400 000 koles letno.

| (56) | Vaterland-Werke in Biria sta prisotna v tržnem segmentu nespecializirane trgovine, ki vključuje tudi velike maloprodajne verige in velika podjetja za kataloško prodajo. V tem segmentu vlada zelo huda konkurenca in Biria je znana po svojem agresivnem delovanju, saj so njene cene nižje od proizvodnih stroškov. Takšno ravnanje je mogoče samo ob prisotnosti zunanjih finančnih virov, v primeru podjetja Biria državnih pomoči. To ogroža obstoj vseh manjših konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči. Še zlasti je ogroženo podjetje Vaterland-Werke, prostih zmogljivosti pa ni mogoče izkoristiti z drugimi naročili. Ker so na trgu presežne zmogljivosti, bi vsaka razširitev zmogljivosti proizvajalca z državnimi subvencijami pomenila škodo za drugega konkurenta. |
| --- | --- |

(56)

Vaterland-Werke in Biria sta prisotna v tržnem segmentu nespecializirane trgovine, ki vključuje tudi velike maloprodajne verige in velika podjetja za kataloško prodajo. V tem segmentu vlada zelo huda konkurenca in Biria je znana po svojem agresivnem delovanju, saj so njene cene nižje od proizvodnih stroškov. Takšno ravnanje je mogoče samo ob prisotnosti zunanjih finančnih virov, v primeru podjetja Biria državnih pomoči. To ogroža obstoj vseh manjših konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči. Še zlasti je ogroženo podjetje Vaterland-Werke, prostih zmogljivosti pa ni mogoče izkoristiti z drugimi naročili. Ker so na trgu presežne zmogljivosti, bi vsaka razširitev zmogljivosti proizvajalca z državnimi subvencijami pomenila škodo za drugega konkurenta.

| (57) | V zvezi s tiho udeležbo je Vaterland-Werke podvomil, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi s tiho udeležbo je Vaterland-Werke podvomil, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo.

| (58) | Dodelitev obeh jamstev za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v letih 2003 in 2004 je po mnenju podjetja Vaterland-Werke nezdružljiva s pravili Evropske unije o državni pomoči. Upravičeni podjetji sta bili v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po mnenju podjetja Vaterland-Werke ni verodostojna. |
| --- | --- |

(58)

Dodelitev obeh jamstev za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v letih 2003 in 2004 je po mnenju podjetja Vaterland-Werke nezdružljiva s pravili Evropske unije o državni pomoči. Upravičeni podjetji sta bili v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po mnenju podjetja Vaterland-Werke ni verodostojna.

| (59) | Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo. |
| --- | --- |

(59)

Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo.

| (60) | Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu niso bile vzpostavljene nobene omejitve. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Vaterland-Werke opozarja tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik podjetja Biria AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star. |
| --- | --- |

(60)

Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu niso bile vzpostavljene nobene omejitve. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Vaterland-Werke opozarja tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik podjetja Biria AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star.

4.4   Upravičena podjetja

| (61) | Upravičena podjetja so v svojih pripombah z dne 7. junija 2010, potem ko je Splošno sodišče razveljavilo prvotno odločbo, predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(61)

Upravičena podjetja so v svojih pripombah z dne 7. junija 2010, potem ko je Splošno sodišče razveljavilo prvotno odločbo, predložila dodatne informacije.

| (62) | Predvsem so zastopala stališče, da bi morala Komisija pri presoji tihe udeležbe gbb-ja v podjetju Bike Systems (ukrep 1) upoštevati obstoj tako imenovanega priporočilnega pisma, ki ga je izdalo podjetje Biria GmbH. Podjetje Biria GmbH ni pravna oseba, ki je nastala z združitvijo podjetja Biria AG (staro podjetje) s podjetjem Sachsen Zweirad GmbH, omenjena v uvodni izjavi 20. Podjetje Biria GmbH, ki je dalo priporočilno pismo podjetju Bike Systems, je pravni naslednik podjetja Biria AG (staro podjetje). |
| --- | --- |

(62)

Predvsem so zastopala stališče, da bi morala Komisija pri presoji tihe udeležbe gbb-ja v podjetju Bike Systems (ukrep 1) upoštevati obstoj tako imenovanega priporočilnega pisma, ki ga je izdalo podjetje Biria GmbH. Podjetje Biria GmbH ni pravna oseba, ki je nastala z združitvijo podjetja Biria AG (staro podjetje) s podjetjem Sachsen Zweirad GmbH, omenjena v uvodni izjavi 20. Podjetje Biria GmbH, ki je dalo priporočilno pismo podjetju Bike Systems, je pravni naslednik podjetja Biria AG (staro podjetje).

V.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (63) | Nemčija v svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave zastopa stališče, da je bila tiha udeležba gbb-ja izvedena pod tržnimi pogoji. Nemčija se strinja s Komisijo, da je s tiho udeležbo povezano tudi večje tveganje kot pri običajnem posojilu. Vendar pa so pogoji za tiho udeležbo oblikovani tako, da je treba izpolnjevati določbe Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997. V skladu s tem obvestilom je referenčna obrestna mera najnižja mera, ki pa jo je v primerih velikega tveganja mogoče povišati. V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. |
| --- | --- |

(63)

Nemčija v svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave zastopa stališče, da je bila tiha udeležba gbb-ja izvedena pod tržnimi pogoji. Nemčija se strinja s Komisijo, da je s tiho udeležbo povezano tudi večje tveganje kot pri običajnem posojilu. Vendar pa so pogoji za tiho udeležbo oblikovani tako, da je treba izpolnjevati določbe Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997. V skladu s tem obvestilom je referenčna obrestna mera najnižja mera, ki pa jo je v primerih velikega tveganja mogoče povišati. V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več.

| (64) | Po navedbah Nemčije znaša nadomestilo za tiho udeležbo 12,25 % (8,75 % fiksnega in 3,5 % odvisnega od dobička). Tako bi nadomestilo znašalo 600 baznih točk več kot referenčna obrestna mera Komisije, ki znaša 6,33 %. Gbb je upošteval, da je bilo podjetje v fazi prestrukturiranja in da je bilo zato tveganje, povezano s tiho udeležbo, zaradi nove usmeritve podjetja in pomanjkljivega zavarovanja povečano. To dodatno tveganje se odraža v pribitku v višini 200 baznih točk. |
| --- | --- |

(64)

Po navedbah Nemčije znaša nadomestilo za tiho udeležbo 12,25 % (8,75 % fiksnega in 3,5 % odvisnega od dobička). Tako bi nadomestilo znašalo 600 baznih točk več kot referenčna obrestna mera Komisije, ki znaša 6,33 %. Gbb je upošteval, da je bilo podjetje v fazi prestrukturiranja in da je bilo zato tveganje, povezano s tiho udeležbo, zaradi nove usmeritve podjetja in pomanjkljivega zavarovanja povečano. To dodatno tveganje se odraža v pribitku v višini 200 baznih točk.

| (65) | Odločitev glede tihe udeležbe je dalje temeljila na napovedi, po kateri naj bi se promet podjetja z 0,89 milijona EUR leta 2001 povečal na 3,38 milijona EUR v letu 2003. Nemčija zato meni, da je dogovorjeno nadomestilo za tiho udeležbo v višini 12,25 % primerno glede na s tem povezano tveganje. Nemčija zastopa stališče, da dejstvo, da je del nadomestila spremenljiv, ni sporno, saj je to pri tihi udeležbi običajno in ustreza ravnanju tržno usmerjenega vlagatelja. |
| --- | --- |

(65)

Odločitev glede tihe udeležbe je dalje temeljila na napovedi, po kateri naj bi se promet podjetja z 0,89 milijona EUR leta 2001 povečal na 3,38 milijona EUR v letu 2003. Nemčija zato meni, da je dogovorjeno nadomestilo za tiho udeležbo v višini 12,25 % primerno glede na s tem povezano tveganje. Nemčija zastopa stališče, da dejstvo, da je del nadomestila spremenljiv, ni sporno, saj je to pri tihi udeležbi običajno in ustreza ravnanju tržno usmerjenega vlagatelja.

| (66) | Glede jamstva za podjetje Sachsen Zweirad GmbH Nemčija navaja, da podjetje v času dodelitve jamstva ni bilo v težavah in da ni kazalo nobenega izmed značilnih znakov podjetja v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Med drugim je podjetje leta 2003 (do oktobrske združitve s podjetjem Biria) razpolagalo s pozitivnim lastnim kapitalom v višini 404 milijonov EUR in imelo dobiček v višini 2,1 milijona EUR. Gospodarsko stanje podjetja se je leta 2003 v primerjavi z 2001/2002 izboljšalo zaradi uveljavljenih konsolidacijskih prizadevanj konec leta 2002 in ugodnejših razmer na trgu. |
| --- | --- |

(66)

Glede jamstva za podjetje Sachsen Zweirad GmbH Nemčija navaja, da podjetje v času dodelitve jamstva ni bilo v težavah in da ni kazalo nobenega izmed značilnih znakov podjetja v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Med drugim je podjetje leta 2003 (do oktobrske združitve s podjetjem Biria) razpolagalo s pozitivnim lastnim kapitalom v višini 404 milijonov EUR in imelo dobiček v višini 2,1 milijona EUR. Gospodarsko stanje podjetja se je leta 2003 v primerjavi z 2001/2002 izboljšalo zaradi uveljavljenih konsolidacijskih prizadevanj konec leta 2002 in ugodnejših razmer na trgu.

| (67) | Likvidnost podjetja je bila sicer slaba, vendar pa še ni bila „kritična“. Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, ni obstajala. Tudi visoke obresti ne bi povzročile likvidnostnih težav, kot je trdila Komisija. |
| --- | --- |

(67)

Likvidnost podjetja je bila sicer slaba, vendar pa še ni bila „kritična“. Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, ni obstajala. Tudi visoke obresti ne bi povzročile likvidnostnih težav, kot je trdila Komisija.

| (68) | Nemčija navaja, da je bilo jamstvo za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG) dodeljeno na podlagi novega načrta skupine Biria, ki je predvideval racionalizacijo organizacije skupine in koncentracijo nabave, proizvodnih odgovornosti in prodaje pri podjetju Biria GmbH. Poleg potrebe po financiranju za povečanje prometa je načrt vključeval tudi reorganizacijo financiranja skupine. |
| --- | --- |

(68)

Nemčija navaja, da je bilo jamstvo za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG) dodeljeno na podlagi novega načrta skupine Biria, ki je predvideval racionalizacijo organizacije skupine in koncentracijo nabave, proizvodnih odgovornosti in prodaje pri podjetju Biria GmbH. Poleg potrebe po financiranju za povečanje prometa je načrt vključeval tudi reorganizacijo financiranja skupine.

| (69) | Po mnenju Nemčije pri podjetju Biria GmbH (pozneje Biria AG) v času dodelitve jamstva ni šlo za podjetje v težavah. V zvezi s tem je treba razlikovati med starim in novim podjetjem Biria AG. Novo podjetje je kot podjetje v težavah mogoče obravnavati le, če je podedovalo težave starega podjetja (če je imelo staro podjetje težave). To pa v primeru novega podjetja Biria AG ni bilo tako. Nova Biria AG je nastala z združitvijo starega podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Podjetje Sachsen Zweirad GmbH, ki nikakor ni bilo v težavah, je bilo ob združitvi gospodarsko močnejše. Zato ni mogoče samodejno domnevati, da je bila nova Biria AG v težavah. Tudi če bi bila stara Biria AG v težavah, združitev s podjetjem Sachsen Zweirad GmbH ne bi samodejno pomenila, da je tudi nova Biria AG v težavah. |
| --- | --- |

(69)

Po mnenju Nemčije pri podjetju Biria GmbH (pozneje Biria AG) v času dodelitve jamstva ni šlo za podjetje v težavah. V zvezi s tem je treba razlikovati med starim in novim podjetjem Biria AG. Novo podjetje je kot podjetje v težavah mogoče obravnavati le, če je podedovalo težave starega podjetja (če je imelo staro podjetje težave). To pa v primeru novega podjetja Biria AG ni bilo tako. Nova Biria AG je nastala z združitvijo starega podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Podjetje Sachsen Zweirad GmbH, ki nikakor ni bilo v težavah, je bilo ob združitvi gospodarsko močnejše. Zato ni mogoče samodejno domnevati, da je bila nova Biria AG v težavah. Tudi če bi bila stara Biria AG v težavah, združitev s podjetjem Sachsen Zweirad GmbH ne bi samodejno pomenila, da je tudi nova Biria AG v težavah.

| (70) | Nemčija tudi opozarja, da je umik zasebne denarne ustanove iz financiranja podjetja temeljil na strateški prenovi banke zaradi združitve. Preostali denarni ustanovi sta svoje obveznosti končali ob istem času kot ta zasebna banka. Vendar tega ni mogoče označiti kot znak izgubljenega zaupanja, saj je ena denarna ustanova nato financirala dva posamezna projekta. |
| --- | --- |

(70)

Nemčija tudi opozarja, da je umik zasebne denarne ustanove iz financiranja podjetja temeljil na strateški prenovi banke zaradi združitve. Preostali denarni ustanovi sta svoje obveznosti končali ob istem času kot ta zasebna banka. Vendar tega ni mogoče označiti kot znak izgubljenega zaupanja, saj je ena denarna ustanova nato financirala dva posamezna projekta.

| (71) | Nemčija opozarja, da združitev podjetij Sachsen Zweirad GmbH in Biria AG ni bila namenjena izogibanju pravilom glede državnih pomoči in uvrstitvi podjetja med podjetja v težavah, temveč je bila posledica novega načrta skupine podjetij. |
| --- | --- |

(71)

Nemčija opozarja, da združitev podjetij Sachsen Zweirad GmbH in Biria AG ni bila namenjena izogibanju pravilom glede državnih pomoči in uvrstitvi podjetja med podjetja v težavah, temveč je bila posledica novega načrta skupine podjetij.

| (72) | V svojem odgovoru na pripombe konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija navaja, da podatki v zvezi s strukturo stroškov konkurenta in podjetja Biria niso primerljivi. Promet konkurenta se je povečal, prodaja skupine Biria pa se je zmanjšala. Hkrati se je EBITDA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) konkurenta zmanjšal, EBITDA skupine Biria pa je ostal nespremenjen. Iz tega izhaja, da Biria ne prodaja po dumpinških cenah in da je konkurent izvajal agresivnejšo cenovno politiko kot skupina Biria. |
| --- | --- |

(72)

V svojem odgovoru na pripombe konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija navaja, da podatki v zvezi s strukturo stroškov konkurenta in podjetja Biria niso primerljivi. Promet konkurenta se je povečal, prodaja skupine Biria pa se je zmanjšala. Hkrati se je EBITDA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) konkurenta zmanjšal, EBITDA skupine Biria pa je ostal nespremenjen. Iz tega izhaja, da Biria ne prodaja po dumpinških cenah in da je konkurent izvajal agresivnejšo cenovno politiko kot skupina Biria.

| (73) | Gospodarska škoda, ki jo je konkurent domnevno utrpel zaradi ravnanja skupine Biria, ni niti dokazana z dejstvi niti predstavljena na usklajen način. Poleg tega je na konkurenčnem trgu običajno, da neko podjetje spodrine drugo podjetje. |
| --- | --- |

(73)

Gospodarska škoda, ki jo je konkurent domnevno utrpel zaradi ravnanja skupine Biria, ni niti dokazana z dejstvi niti predstavljena na usklajen način. Poleg tega je na konkurenčnem trgu običajno, da neko podjetje spodrine drugo podjetje.

| (74) | Glede prodaje premoženja skupine Biria skupini Lone Star, ki jo je omenil konkurent, je Nemčija predložila podrobnosti v zvezi s potekom prodaje ter v zvezi s poravnavo terjatev zasebnih in javnih upnikov. |
| --- | --- |

(74)

Glede prodaje premoženja skupine Biria skupini Lone Star, ki jo je omenil konkurent, je Nemčija predložila podrobnosti v zvezi s potekom prodaje ter v zvezi s poravnavo terjatev zasebnih in javnih upnikov.

| (75) | V svojem odgovoru na pripombe podjetij Prophete, Pantherwerke in Vaterland-Werke Nemčija opozarja, da je trg koles razdeljen na tri segmente in ne na dva, kot so trdila ta podjetja. Ti trije segmenti so specializirana trgovina, kataloška prodaja in samopostrežne trgovine. Biria ima v segmentu kataloške prodaje močan položaj, ki pa je bolj posledica pravočasnih dobav kot agresivne cenovne politike. V segmentu samopostrežnih trgovin je vodilni ponudnik MIFA AG, delež podjetja Biria pa znaša manj kot 10 %. |
| --- | --- |

(75)

V svojem odgovoru na pripombe podjetij Prophete, Pantherwerke in Vaterland-Werke Nemčija opozarja, da je trg koles razdeljen na tri segmente in ne na dva, kot so trdila ta podjetja. Ti trije segmenti so specializirana trgovina, kataloška prodaja in samopostrežne trgovine. Biria ima v segmentu kataloške prodaje močan položaj, ki pa je bolj posledica pravočasnih dobav kot agresivne cenovne politike. V segmentu samopostrežnih trgovin je vodilni ponudnik MIFA AG, delež podjetja Biria pa znaša manj kot 10 %.

| (76) | Nemčija zavrača trditve podjetja Vaterland-Werke, da je Biria načrtovala širitev poslovnih dejavnosti z agresivno cenovno politiko, in se sklicuje na podatke, predložene v okviru postopka preiskave. Nemčija pojasnjuje, da je Biria leta 2003 izdelala 670 000 koles, proizvodnja pa se od tedaj zmanjšuje. |
| --- | --- |

(76)

Nemčija zavrača trditve podjetja Vaterland-Werke, da je Biria načrtovala širitev poslovnih dejavnosti z agresivno cenovno politiko, in se sklicuje na podatke, predložene v okviru postopka preiskave. Nemčija pojasnjuje, da je Biria leta 2003 izdelala 670 000 koles, proizvodnja pa se od tedaj zmanjšuje.

VI.   PRAVNA OCENA

| (77) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

(77)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami.

| (78) | Komisija za preverjanje obstoja državne pomoči najprej ugotovi upoštevno podjetje. Nato za vsak ukrep posebej preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 107(1) PDEU. Na koncu se izvede izračun elementa pomoči in preveri, ali je ukrep združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(78)

Komisija za preverjanje obstoja državne pomoči najprej ugotovi upoštevno podjetje. Nato za vsak ukrep posebej preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 107(1) PDEU. Na koncu se izvede izračun elementa pomoči in preveri, ali je ukrep združljiv z notranjim trgom.

6.1   Upravičeno podjetje

| (79) | Pomoč je bila dodeljena podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH ter podjetju Bike Systems, hčerinskemu podjetju podjetja Biria GmbH. 7. novembra 2005 je Biria večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Komisija ugotavlja, da je prodaja po predloženih informacijah potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Po navedbah Nemčije je prodajna vrednost premoženja po ocenah strokovnjaka znašala 10,7 milijona EUR. Cena v višini 11,5 milijona EUR, ki jo je plačala skupina Lone Star, je bila torej višja od ocenjene cene. |
| --- | --- |

(79)

Pomoč je bila dodeljena podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH ter podjetju Bike Systems, hčerinskemu podjetju podjetja Biria GmbH. 7. novembra 2005 je Biria večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Komisija ugotavlja, da je prodaja po predloženih informacijah potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Po navedbah Nemčije je prodajna vrednost premoženja po ocenah strokovnjaka znašala 10,7 milijona EUR. Cena v višini 11,5 milijona EUR, ki jo je plačala skupina Lone Star, je bila torej višja od ocenjene cene.

| (80) | Na podlagi predloženih informacij je Komisija sklenila, da ni dokazov za domnevo, da je skupina Lone Star zaradi pomoči pridobila kakršno koli prednost ali da je skupina Lone Star tako neposredni ali posredni upravičenec pomoči, dodeljene podjetju Biria GmbH in podjetju Bike Systems. |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi predloženih informacij je Komisija sklenila, da ni dokazov za domnevo, da je skupina Lone Star zaradi pomoči pridobila kakršno koli prednost ali da je skupina Lone Star tako neposredni ali posredni upravičenec pomoči, dodeljene podjetju Biria GmbH in podjetju Bike Systems.

6.2   Ukrep 1: Tiha udeležba, domnevno izvedena pod tržnimi pogoji

| (81) | Tiho udeležbo (ukrep 1) je odobril gbb. Po navedbah Nemčije je bilo to izvedeno v okviru lastnega programa gbb, tako da v tem primeru ne gre za državna sredstva. Kot je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka že prikazano, Komisija ugotavlja, da je bil gbb v času odobritve udeležbe podružnica v 100-odstotni lasti banke Deutsche Ausgleichsbank, ki pa je bila v 100-odstotni lasti Zvezne republike Nemčije. Zato je gbb subjekt javnega prava. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča gre pri virih javnih podjetij vselej za državna sredstva (11). |
| --- | --- |

(81)

Tiho udeležbo (ukrep 1) je odobril gbb. Po navedbah Nemčije je bilo to izvedeno v okviru lastnega programa gbb, tako da v tem primeru ne gre za državna sredstva. Kot je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka že prikazano, Komisija ugotavlja, da je bil gbb v času odobritve udeležbe podružnica v 100-odstotni lasti banke Deutsche Ausgleichsbank, ki pa je bila v 100-odstotni lasti Zvezne republike Nemčije. Zato je gbb subjekt javnega prava. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča gre pri virih javnih podjetij vselej za državna sredstva (11).

| (82) | Iz tega po mnenju Komisije nujno izhaja, da je ta ukrep mogoče pripisati državi. V zvezi s tem je Sodišče v zadevi C-482/99 (Stardust) razsodilo tako (točke 53 do 56):






  „53. | V zvezi s tem ni mogoče zahtevati, da je treba na podlagi podrobnih navodil dokazati, da so javni organi v posameznem primeru vzpodbudili javno podjetje, da sprejme ukrepe zadevne pomoči. Po eni strani zaradi tesnih odnosov med državo in javnim podjetjem obstaja resna nevarnost, da se bodo prek njih državne pomoči odobrile nepregledno in ob neupoštevanju ureditve državnih pomoči, ki jo predvideva Pogodba. |
| --- | --- | --- |

(82)

Iz tega po mnenju Komisije nujno izhaja, da je ta ukrep mogoče pripisati državi. V zvezi s tem je Sodišče v zadevi C-482/99 (Stardust) razsodilo tako (točke 53 do 56):

„53.

| 54. | Po drugi strani pa na splošno tretja oseba ravno zaradi privilegiranih odnosov med državo in javnim podjetjem zelo težko dokaže, da so bili v posameznem primeru ukrepi, ki jih je sprejelo takšno podjetje, dejansko sprejeti po navodilih javnih organov. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Zato je treba priznati, da se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi celote indicev, ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni stvari in konteksta, v katerem je nastopil ta ukrep. Zato Sodišče opozarja, da je bilo že upoštevano, da zadevni organ izpodbijane odločbe ne bi mogel sprejeti, ne da bi upošteval zahteve javnih organov (glej zlasti sodbo Van der Kooy in drugi proti Komisiji, točka 37), ali da bi morali, poleg elementov, ki javna podjetja povezujejo z državo zaradi organske narave, ti, prek katerih so bile odobrene pomoči, upoštevati smernice Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE – medministrski odbor za gospodarsko načrtovanje) (sodbi z dne 21. marca 1991 v zadevi C-303/88, Italija proti Komisiji, točki 11 in 12, ter v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji, točki 13 in 14). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Poleg tega bi lahko bili po potrebi za ugotovitev, da je državi mogoče pripisati ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, upoštevni tudi drugi indici, kot so zlasti njegova integracija v strukturo javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjeten neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.“ |
| --- | --- |

56.

| (83) | V obravnavanem primeru je Komisija, prvič, našla indice, ki dopuščajo sklep, da je odločitev gbb-ja mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(83)

V obravnavanem primeru je Komisija, prvič, našla indice, ki dopuščajo sklep, da je odločitev gbb-ja mogoče pripisati državi.

| (84) | Zvezna vlada je zadolžila gbb za naloge pospeševanja, tako da je bil gbb na primer zadolžen za Sklad za konsolidacijo in rast za Vzhodno Nemčijo (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), katerega naloga je bila zagotavljanje lastniškega kapitala za srednje velika podjetja v Vzhodni Nemčiji za okrepitev baze lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(84)

Zvezna vlada je zadolžila gbb za naloge pospeševanja, tako da je bil gbb na primer zadolžen za Sklad za konsolidacijo in rast za Vzhodno Nemčijo (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), katerega naloga je bila zagotavljanje lastniškega kapitala za srednje velika podjetja v Vzhodni Nemčiji za okrepitev baze lastniškega kapitala.

| (85) | Drugič, Komisija ugotavlja, da je iz zgodovinskega razvoja gbb-ja razvidno, da ima država močan vpliv na njegove odločitve. Kot subjekt javnega prava je bil gbb sprva pod nadzorom pristojnega ministrstva, v njegovem nadzornem svetu pa so bili večinoma predstavniki državnih organov. Odkar je postal delniška družba, je njegova matična družba Deutsche Ausgleichsbank pod nadzorom pristojnega ministrstva, v njegovem nadzornem svetu pa prevladujejo predstavniki državnih organov. |
| --- | --- |

(85)

Drugič, Komisija ugotavlja, da je iz zgodovinskega razvoja gbb-ja razvidno, da ima država močan vpliv na njegove odločitve. Kot subjekt javnega prava je bil gbb sprva pod nadzorom pristojnega ministrstva, v njegovem nadzornem svetu pa so bili večinoma predstavniki državnih organov. Odkar je postal delniška družba, je njegova matična družba Deutsche Ausgleichsbank pod nadzorom pristojnega ministrstva, v njegovem nadzornem svetu pa prevladujejo predstavniki državnih organov.

| (86) | Tretjič, Komisija ugotavlja, da je bila matična družba Deutsche Ausgleichsbank v času odločitve glede udeležbe subjekt javnega prava, ki je bil pod nadzorom zveznega ministrstva za notranje zadeve, njegov nadzorni svet pa so večinoma sestavljali predstavniki zveznih in deželnih ministrstev ter poslanci spodnjega doma zveznega parlamenta. Deutsche Ausgleichsbank ni pristojna za odobritev udeležb v drugih podjetjih, ne da bi predhodno pridobila soglasje ministrstva, pristojnega za nadzor, in nadzornega sveta. Zato je država preverjala poslovne odločitve gbb-ja tudi po njegovem preoblikovanju iz subjekta javnega prava v delniško družbo prek matične družbe. |
| --- | --- |

(86)

Tretjič, Komisija ugotavlja, da je bila matična družba Deutsche Ausgleichsbank v času odločitve glede udeležbe subjekt javnega prava, ki je bil pod nadzorom zveznega ministrstva za notranje zadeve, njegov nadzorni svet pa so večinoma sestavljali predstavniki zveznih in deželnih ministrstev ter poslanci spodnjega doma zveznega parlamenta. Deutsche Ausgleichsbank ni pristojna za odobritev udeležb v drugih podjetjih, ne da bi predhodno pridobila soglasje ministrstva, pristojnega za nadzor, in nadzornega sveta. Zato je država preverjala poslovne odločitve gbb-ja tudi po njegovem preoblikovanju iz subjekta javnega prava v delniško družbo prek matične družbe.

| (87) | Četrtič, Komisija navaja, da je Nemčija leta 2002 odobrila potrebne ukrepe v zvezi z nemškimi razvojnimi bankami (12). Ti potrebni ukrepi so upoštevni tudi za Deutsche Ausgleichsbank. Na podlagi potrebnih ukrepov morajo dejavnosti Deutsche Ausgleichsbank ostati omejene na spodbujanje ukrepov strukturne, ekonomske in socialne politike ter na javne storitve njenih javnopravnih lastnikov v skladu z javnim naročilom. Zato Komisija zastopa stališče, da je Deutsche Ausgleichsbank zaradi tega del javne uprave, posledično pa je mogoče vsa njena dejanja pripisati državi. |
| --- | --- |

(87)

Četrtič, Komisija navaja, da je Nemčija leta 2002 odobrila potrebne ukrepe v zvezi z nemškimi razvojnimi bankami (12). Ti potrebni ukrepi so upoštevni tudi za Deutsche Ausgleichsbank. Na podlagi potrebnih ukrepov morajo dejavnosti Deutsche Ausgleichsbank ostati omejene na spodbujanje ukrepov strukturne, ekonomske in socialne politike ter na javne storitve njenih javnopravnih lastnikov v skladu z javnim naročilom. Zato Komisija zastopa stališče, da je Deutsche Ausgleichsbank zaradi tega del javne uprave, posledično pa je mogoče vsa njena dejanja pripisati državi.

| (88) | Petič, Komisija navaja, da se zdi, da tiha udeležba spada med naloge pospeševanja, kot je „financiranje srednje velikih podjetij“ (13). |
| --- | --- |

(88)

Petič, Komisija navaja, da se zdi, da tiha udeležba spada med naloge pospeševanja, kot je „financiranje srednje velikih podjetij“ (13).

| (89) | Komisija je zato sklenila, da je ta ukrep mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je zato sklenila, da je ta ukrep mogoče pripisati državi.

| (90) | Po mnenju Nemčije je tiha udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems (ukrep 1) potekala pod tržnimi pogoji. Tveganje tihe udeležbe je enako tveganju podrejenega posojila in ga je zato treba obravnavati kot posojilo z visokim tveganjem. V primeru stečaja ali likvidacije se tiha udeležba poplača šele potem, ko so bile poravnane vse druge obveznosti. Tveganje, povezano s tiho udeležbo, je torej večje od tveganja običajnega bančnega posojila za naložbo, ki je običajno zavarovano po pogojih banke. Povprečna višina veljavnih tržnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnim zavarovanjem je v času odobritve ukrepa znašala 6,33 %. Nadomestilo za takšno udeležbo bi moralo biti zato precej večje, kot je ta obrestna mera. |
| --- | --- |

(90)

Po mnenju Nemčije je tiha udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems (ukrep 1) potekala pod tržnimi pogoji. Tveganje tihe udeležbe je enako tveganju podrejenega posojila in ga je zato treba obravnavati kot posojilo z visokim tveganjem. V primeru stečaja ali likvidacije se tiha udeležba poplača šele potem, ko so bile poravnane vse druge obveznosti. Tveganje, povezano s tiho udeležbo, je torej večje od tveganja običajnega bančnega posojila za naložbo, ki je običajno zavarovano po pogojih banke. Povprečna višina veljavnih tržnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnim zavarovanjem je v času odobritve ukrepa znašala 6,33 %. Nadomestilo za takšno udeležbo bi moralo biti zato precej večje, kot je ta obrestna mera.

| (91) | Za udeležbo je bilo dogovorjeno fiksno nadomestilo v višini 8,75 % in spremenljivo, od dobička odvisno nadomestilo v višini 3,5 % (14). Dogovorjeno nadomestilo je tako višje od navedene referenčne obrestne mere. |
| --- | --- |

(91)

Za udeležbo je bilo dogovorjeno fiksno nadomestilo v višini 8,75 % in spremenljivo, od dobička odvisno nadomestilo v višini 3,5 % (14). Dogovorjeno nadomestilo je tako višje od navedene referenčne obrestne mere.

| (92) | Vendar je treba opozoriti, da se pri tem sklepanju predpostavlja, da Bike Systems lahko obnovi rentabilnost; Bike Systems je namreč pravkar sprejel načrt prestrukturiranja in se izognil stečaju. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Glede na letno poročilo za leto 2001 je imelo podjetje v tem letu še vedno izgubo. Lastniški kapital je bil še vedno negativen, čeprav to zaradi skritih rezerv ni povzročilo stečaja. Bike Systems je zato treba obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. |
| --- | --- |

(92)

Vendar je treba opozoriti, da se pri tem sklepanju predpostavlja, da Bike Systems lahko obnovi rentabilnost; Bike Systems je namreč pravkar sprejel načrt prestrukturiranja in se izognil stečaju. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Glede na letno poročilo za leto 2001 je imelo podjetje v tem letu še vedno izgubo. Lastniški kapital je bil še vedno negativen, čeprav to zaradi skritih rezerv ni povzročilo stečaja. Bike Systems je zato treba obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah.

| (93) | V zvezi s priporočilnim pismom (glej uvodno izjavo 62) Komisija najprej ugotavlja, da ta informacija v času prve odločbe še ni bila znana. Besedilo priporočilnega pisma je bilo predloženo šele med sodnim postopkom. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi s priporočilnim pismom (glej uvodno izjavo 62) Komisija najprej ugotavlja, da ta informacija v času prve odločbe še ni bila znana. Besedilo priporočilnega pisma je bilo predloženo šele med sodnim postopkom.

| (94) | Glede na priporočilno pismo z dne 6. marca 2001 je bila Biria GmbH seznanjena s tiho udeležbo in se je zavezala, da bo upravljanje in financiranje podjetja Bike Systems v času veljavnosti te udeležbe potekalo tako, da bo podjetje lahko poravnavalo obveznosti, ki izhajajo iz tihe udeležbe. |
| --- | --- |

(94)

Glede na priporočilno pismo z dne 6. marca 2001 je bila Biria GmbH seznanjena s tiho udeležbo in se je zavezala, da bo upravljanje in financiranje podjetja Bike Systems v času veljavnosti te udeležbe potekalo tako, da bo podjetje lahko poravnavalo obveznosti, ki izhajajo iz tihe udeležbe.

| (95) | Glede tega Komisija navaja naslednje. |
| --- | --- |

(95)

Glede tega Komisija navaja naslednje.

| (96) | V zvezi s finančno močjo matične družbe (porok) je Nemčija izjavila, da Biria GmbH v letu 2001 ni izkazala opaznega prometa, temveč je delovala le kot distributer za druge udeležence v skupini podjetij (15). Z vidika finančne uspešnosti (16) je podjetje za leto 1999 po odbitku davkov izkazalo skromen dobiček v višini 205 000 DEM, za leto 2000 pa čisto izgubo v višini 473 000 DEM. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s finančno močjo matične družbe (porok) je Nemčija izjavila, da Biria GmbH v letu 2001 ni izkazala opaznega prometa, temveč je delovala le kot distributer za druge udeležence v skupini podjetij (15). Z vidika finančne uspešnosti (16) je podjetje za leto 1999 po odbitku davkov izkazalo skromen dobiček v višini 205 000 DEM, za leto 2000 pa čisto izgubo v višini 473 000 DEM.

| (97) | Zaradi utrpelih izgub podjetja je bil lastniški kapital leta 1999 negativen. V letu 2000 je bil lastniški kapital pozitiven, česar pa ni mogoče pojasniti z uspešnim poslovanjem podjetja, temveč s prenosom dobička hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad. (17) Komisija ugotavlja, da priporočilnega pisma ni izdalo podjetje iz iste skupine, ki bi bilo v solidnem finančnem položaju, temveč matična družba, ki je imela slabe rezultate. |
| --- | --- |

(97)

Zaradi utrpelih izgub podjetja je bil lastniški kapital leta 1999 negativen. V letu 2000 je bil lastniški kapital pozitiven, česar pa ni mogoče pojasniti z uspešnim poslovanjem podjetja, temveč s prenosom dobička hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad. (17) Komisija ugotavlja, da priporočilnega pisma ni izdalo podjetje iz iste skupine, ki bi bilo v solidnem finančnem položaju, temveč matična družba, ki je imela slabe rezultate.

| (98) | Zato je Komisija sklenila, da bi bila Biria GmbH – ne glede na to, ali se formalno lahko opredeli kot podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 – sposobna izpolniti morebitne zahteve iz priporočilnega pisma glede tihe udeležbe v višini več kot 2 milijona EUR. Kot je bilo že omenjeno, je treba ugotoviti, da je dejansko mogoče knjigovodske rezultate za leto 2000 (pred izdajo priporočilnega pisma) pojasniti le s prenosom dobička hčerinskega podjetja, ne pa z uspešnim poslovanjem podjetja, in da bi bil lastniški kapital brez prenosa dobička negativen (vključno z vpisanim kapitalom in drugimi vrstami sredstev, kot so rezerve ali likvidna sredstva v bilanci). Zato ni jasno, kako bi lahko Biria GmbH preprečila morebiten stečaj podjetja Bike Systems. Posledično Komisija meni, da obravnavano priporočilno pismo dejansko nima nobene ekonomske vrednosti za odpravo težav podjetja Bike Systems in zato ne pomeni ustreznega zavarovanja, na podlagi katerega bi bilo mogoče zmanjšati nadomestilo, ki ga vlagatelj na trgu zahteva za tiho udeležbo. |
| --- | --- |

(98)

Zato je Komisija sklenila, da bi bila Biria GmbH – ne glede na to, ali se formalno lahko opredeli kot podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 – sposobna izpolniti morebitne zahteve iz priporočilnega pisma glede tihe udeležbe v višini več kot 2 milijona EUR. Kot je bilo že omenjeno, je treba ugotoviti, da je dejansko mogoče knjigovodske rezultate za leto 2000 (pred izdajo priporočilnega pisma) pojasniti le s prenosom dobička hčerinskega podjetja, ne pa z uspešnim poslovanjem podjetja, in da bi bil lastniški kapital brez prenosa dobička negativen (vključno z vpisanim kapitalom in drugimi vrstami sredstev, kot so rezerve ali likvidna sredstva v bilanci). Zato ni jasno, kako bi lahko Biria GmbH preprečila morebiten stečaj podjetja Bike Systems. Posledično Komisija meni, da obravnavano priporočilno pismo dejansko nima nobene ekonomske vrednosti za odpravo težav podjetja Bike Systems in zato ne pomeni ustreznega zavarovanja, na podlagi katerega bi bilo mogoče zmanjšati nadomestilo, ki ga vlagatelj na trgu zahteva za tiho udeležbo.

| (99) | Komisija je tako sklenila, da nadomestilo ni bilo sorazmerno tveganju in da tiha udeležba ni potekala pod tržnimi pogoji. Udeležba je za Bike Systems pomenila prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je tako sklenila, da nadomestilo ni bilo sorazmerno tveganju in da tiha udeležba ni potekala pod tržnimi pogoji. Udeležba je za Bike Systems pomenila prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno.

| (100) | Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH proizvajajo kolesa. Ker se ta izdelek prodaja zunaj nemških meja, lahko ukrepi izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(100)

Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH proizvajajo kolesa. Ker se ta izdelek prodaja zunaj nemških meja, lahko ukrepi izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na trgovino med državami članicami.

6.3   Ukrepa 2 in 3: Pomoč, domnevno dodeljena v okviru odobrenih programov pomoči

| (101) | Jamstvo za podjetje Sachsen Zweirad GmbH za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR (ukrep 2) in jamstvo za podjetje Biria za kredit za obratna sredstva v višini 24,875 milijona EUR (ukrep 3) sta bili dodeljeni na podlagi jamstvenih shem dežele Saške (18). Po tem odobrenem programu pomoči so jamstva za posojila v višini več kot 5 milijonov DEM (2,6 milijona EUR) za nove naložbe ter v posebnih primerih za dodatno financiranje naložb in zagotovitev obratnih sredstev dovoljena za zdrava podjetja. V izjemnih primerih je dovoljeno tudi financiranje konsolidacije in prestrukturiranja. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje velikega podjetja pa je treba ločeno priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(101)

Jamstvo za podjetje Sachsen Zweirad GmbH za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR (ukrep 2) in jamstvo za podjetje Biria za kredit za obratna sredstva v višini 24,875 milijona EUR (ukrep 3) sta bili dodeljeni na podlagi jamstvenih shem dežele Saške (18). Po tem odobrenem programu pomoči so jamstva za posojila v višini več kot 5 milijonov DEM (2,6 milijona EUR) za nove naložbe ter v posebnih primerih za dodatno financiranje naložb in zagotovitev obratnih sredstev dovoljena za zdrava podjetja. V izjemnih primerih je dovoljeno tudi financiranje konsolidacije in prestrukturiranja. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje velikega podjetja pa je treba ločeno priglasiti Komisiji.

| (102) | Po besedah Nemčije so bili pogoji programa izpolnjeni, zaradi česar so jamstva v skladu s programom pomoči. Nemčija meni, da podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v času zagotovitve jamstev nista bili podjetji v težavah. Jamstva so bila zagotovljena za zavarovanje posojil za obratna sredstva, kar je po programu pomoči tudi dovoljeno. |
| --- | --- |

(102)

Po besedah Nemčije so bili pogoji programa izpolnjeni, zaradi česar so jamstva v skladu s programom pomoči. Nemčija meni, da podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v času zagotovitve jamstev nista bili podjetji v težavah. Jamstva so bila zagotovljena za zavarovanje posojil za obratna sredstva, kar je po programu pomoči tudi dovoljeno.

| (103) | Komisija zanika združljivost jamstev s programom pomoči, na podlagi katerega so bila jamstva domnevno zagotovljena. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija, v nasprotju z mnenjem Nemčije, meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva marca 2003 podjetje v težavah in da enako velja tudi za podjetje Biria GmbH v času dodelitve jamstva decembra 2003. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje podjetja v težavah je treba ločeno priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(103)

Komisija zanika združljivost jamstev s programom pomoči, na podlagi katerega so bila jamstva domnevno zagotovljena. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija, v nasprotju z mnenjem Nemčije, meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva marca 2003 podjetje v težavah in da enako velja tudi za podjetje Biria GmbH v času dodelitve jamstva decembra 2003. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje podjetja v težavah je treba ločeno priglasiti Komisiji.

| (104) | Po mnenju Nemčije Sachsen Zweirad GmbH ne kaže znakov, značilnih za podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Komisija opozarja, da so značilni znaki podjetja v težavah, navedeni v točki 6 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, zgolj oporne točke za opredelitev, kdaj je podjetje mogoče obravnavati kot podjetje v težavah, ni pa jih mogoče razumeti kot pogoje, ki morajo biti kumulativno izpolnjeni. Sachsen Zweirad GmbH je imelo leta 2001 izgubo iz poslovanja v višini 1 274 000 EUR, leta 2002 pa izgubo v višini 733 000 EUR. Izgubo je v skladu s pogodbo o prenosu dobička in izgube prevzela matična družba Biria. Promet se je leta 2002 v primerjavi z letom 2001 zmanjšal. |
| --- | --- |

(104)

Po mnenju Nemčije Sachsen Zweirad GmbH ne kaže znakov, značilnih za podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Komisija opozarja, da so značilni znaki podjetja v težavah, navedeni v točki 6 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, zgolj oporne točke za opredelitev, kdaj je podjetje mogoče obravnavati kot podjetje v težavah, ni pa jih mogoče razumeti kot pogoje, ki morajo biti kumulativno izpolnjeni. Sachsen Zweirad GmbH je imelo leta 2001 izgubo iz poslovanja v višini 1 274 000 EUR, leta 2002 pa izgubo v višini 733 000 EUR. Izgubo je v skladu s pogodbo o prenosu dobička in izgube prevzela matična družba Biria. Promet se je leta 2002 v primerjavi z letom 2001 zmanjšal.

| (105) | Glede na letno poročilo za leto 2002 se je podjetje Sachsen Zweirad GmbH soočalo tudi z likvidnostnimi težavami. V letnem poročilu je izrecno navedeno, da so likvidnostne težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH posledica visokih izdatkov za predfinanciranje zalog in rasti znotraj skupine. Po letnem poročilu je preživetje podjetja mogoče le ob pripravljenosti bank, da ohranijo ali prestrukturirajo obstoječe kreditne linije. |
| --- | --- |

(105)

Glede na letno poročilo za leto 2002 se je podjetje Sachsen Zweirad GmbH soočalo tudi z likvidnostnimi težavami. V letnem poročilu je izrecno navedeno, da so likvidnostne težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH posledica visokih izdatkov za predfinanciranje zalog in rasti znotraj skupine. Po letnem poročilu je preživetje podjetja mogoče le ob pripravljenosti bank, da ohranijo ali prestrukturirajo obstoječe kreditne linije.

| (106) | Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, po mnenju Nemčije ni obstajala. Vendar pa to ne spremeni dejstva, da je bilo likvidnostno stanje podjetja napeto. Glede na letno poročilo je bila večina kreditov veljavna manj kot pet let, kar pa za financiranje poslovnih dejavnosti nikakor ni ugodno in povečuje tveganja za podjetja. Kratkoročnost kreditov je poleg tega privedla do visokih plačil obresti (čeprav leta 2002 v primerjavi z letom 2001 nekoliko manjših), ki so predstavljala dodatno breme za likvidnost podjetja. |
| --- | --- |

(106)

Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, po mnenju Nemčije ni obstajala. Vendar pa to ne spremeni dejstva, da je bilo likvidnostno stanje podjetja napeto. Glede na letno poročilo je bila večina kreditov veljavna manj kot pet let, kar pa za financiranje poslovnih dejavnosti nikakor ni ugodno in povečuje tveganja za podjetja. Kratkoročnost kreditov je poleg tega privedla do visokih plačil obresti (čeprav leta 2002 v primerjavi z letom 2001 nekoliko manjših), ki so predstavljala dodatno breme za likvidnost podjetja.

| (107) | Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, jamstvo pa zato ne spada v okvir tega programa pomoči. |
| --- | --- |

(107)

Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, jamstvo pa zato ne spada v okvir tega programa pomoči.

| (108) | Biria je bila ustanovljena 1. oktobra 2003 z združitvijo (starega) Biria AG in hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(108)

Biria je bila ustanovljena 1. oktobra 2003 z združitvijo (starega) Biria AG in hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad GmbH.

| (109) | Po mnenju Nemčije je treba podjetje Biria jasno ločevati od (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH, saj je z združitvijo nastalo novo podjetje. Zato je treba vprašanje, ali je bilo podjetje v času zagotovitve jamstva, 9. decembra 2004, v težavah, presoditi na podlagi začetne bilance na novo združenega podjetja. Začetna bilanca kaže, da podjetja Biria GmbH ni mogoče obravnavati kot podjetja v težavah. |
| --- | --- |

(109)

Po mnenju Nemčije je treba podjetje Biria jasno ločevati od (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH, saj je z združitvijo nastalo novo podjetje. Zato je treba vprašanje, ali je bilo podjetje v času zagotovitve jamstva, 9. decembra 2004, v težavah, presoditi na podlagi začetne bilance na novo združenega podjetja. Začetna bilanca kaže, da podjetja Biria GmbH ni mogoče obravnavati kot podjetja v težavah.

| (110) | Komisija se s tem ne strinja. Novega združenega podjetja Biria GmbH ni mogoče obravnavati ločeno od prejšnjih podjetja Biria AG in Sachsen Zweirad GmbH, saj je nastalo z združitvijo obeh podjetij. V nasprotnem primeru bi se bilo z združitvijo gospodarskih subjektov ali ustanovitvijo novih podjetij enostavno izogniti opredelitvi podjetja kot podjetja v težavah. Nekdanja Biria AG je imela leta 2002 izgubo in tako kot Sachsen Zweirad GmbH likvidnostne težave. Biria GmbH je prevzela vse dolgove in obveznosti (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH ima poleg tega enako premoženje in opravlja enako poslovno dejavnost kot (staro) podjetje Biria AG in Sachsen Zweirad GmbH. Komisija zato meni, da je Biria GmbH prevzela težave (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(110)

Komisija se s tem ne strinja. Novega združenega podjetja Biria GmbH ni mogoče obravnavati ločeno od prejšnjih podjetja Biria AG in Sachsen Zweirad GmbH, saj je nastalo z združitvijo obeh podjetij. V nasprotnem primeru bi se bilo z združitvijo gospodarskih subjektov ali ustanovitvijo novih podjetij enostavno izogniti opredelitvi podjetja kot podjetja v težavah. Nekdanja Biria AG je imela leta 2002 izgubo in tako kot Sachsen Zweirad GmbH likvidnostne težave. Biria GmbH je prevzela vse dolgove in obveznosti (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH ima poleg tega enako premoženje in opravlja enako poslovno dejavnost kot (staro) podjetje Biria AG in Sachsen Zweirad GmbH. Komisija zato meni, da je Biria GmbH prevzela težave (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH.

| (111) | Podjetje Sachsen Zweirad GmbH je bilo po besedah Nemčije ob združitvi gospodarsko močnejše in ni bilo v težavah, zato ni mogoče samodejno domnevati, da je nova Biria GmbH podjetje v težavah. V nasprotju z navedbami Nemčije Komisija meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH podjetje v težavah. Novo podjetje Biria GmbH je zato „podedovalo“ tudi težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(111)

Podjetje Sachsen Zweirad GmbH je bilo po besedah Nemčije ob združitvi gospodarsko močnejše in ni bilo v težavah, zato ni mogoče samodejno domnevati, da je nova Biria GmbH podjetje v težavah. V nasprotju z navedbami Nemčije Komisija meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH podjetje v težavah. Novo podjetje Biria GmbH je zato „podedovalo“ tudi težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH.

| (112) | Glede na letno poročilo za leto 2003 je skupina Biria nadaljevala svoje prestrukturiranje in reorganizacijo, ki sta se začela leta 2002 in sta vključevala reorganizacijo financiranja skupine. Na podlagi jamstva dežele Saške za posojilo v višini 24,875 milijona EUR je skupina Biria izdelala nov načrt za srednjeročno financiranje svojih dejavnosti. Novi načrt financiranja je predvideval tudi precejšnjo prilagoditev obrestnih mer in s tem zmanjšanje velikega bremena obresti. |
| --- | --- |

(112)

Glede na letno poročilo za leto 2003 je skupina Biria nadaljevala svoje prestrukturiranje in reorganizacijo, ki sta se začela leta 2002 in sta vključevala reorganizacijo financiranja skupine. Na podlagi jamstva dežele Saške za posojilo v višini 24,875 milijona EUR je skupina Biria izdelala nov načrt za srednjeročno financiranje svojih dejavnosti. Novi načrt financiranja je predvideval tudi precejšnjo prilagoditev obrestnih mer in s tem zmanjšanje velikega bremena obresti.

| (113) | Istočasno je sledila reorganizacija bank: tri banke so se bile pripravljene odpovedati terjatvam v višini 8 567 000 EUR – kar je predstavljalo precej več kot 50 % terjatev – v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. Zato je bilo posojilo, krito z 80-odstotnim jamstvom ukrepa 3, sestavljeno iz 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. |
| --- | --- |

(113)

Istočasno je sledila reorganizacija bank: tri banke so se bile pripravljene odpovedati terjatvam v višini 8 567 000 EUR – kar je predstavljalo precej več kot 50 % terjatev – v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. Zato je bilo posojilo, krito z 80-odstotnim jamstvom ukrepa 3, sestavljeno iz 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe.

| (114) | Biria je imela torej v času dodelitve jamstva velike likvidnostne težave in je bila zato podjetje v težavah. To oceno podpira dejstvo, da so tri banke odstopile od financiranja dejavnosti podjetja Biria in bile celo pripravljene odpisati velik del terjatev v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. To kaže, da so banke resno dvomile, da lahko Biria poravna svoje dolgove in da je Biria rentabilno podjetje. |
| --- | --- |

(114)

Biria je imela torej v času dodelitve jamstva velike likvidnostne težave in je bila zato podjetje v težavah. To oceno podpira dejstvo, da so tri banke odstopile od financiranja dejavnosti podjetja Biria in bile celo pripravljene odpisati velik del terjatev v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. To kaže, da so banke resno dvomile, da lahko Biria poravna svoje dolgove in da je Biria rentabilno podjetje.

| (115) | Nemčija temu ugovarja in trdi, da so se banke iz financiranja umaknile samo zaradi prenove poslovne strategije. Komisija ugotavlja, da so se banke verjetno odpovedale približno polovici neporavnanih terjatev. To je celo v primeru umika bank zaradi novih usmeritev v poslovni strategiji znak za to, da so kreditne ustanove menile, da popolno vračilo posojil ni verjetno. |
| --- | --- |

(115)

Nemčija temu ugovarja in trdi, da so se banke iz financiranja umaknile samo zaradi prenove poslovne strategije. Komisija ugotavlja, da so se banke verjetno odpovedale približno polovici neporavnanih terjatev. To je celo v primeru umika bank zaradi novih usmeritev v poslovni strategiji znak za to, da so kreditne ustanove menile, da popolno vračilo posojil ni verjetno.

| (116) | Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Biria v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, Biria pa je bila v času izdaje odločbe o dodelitvi pomoči veliko podjetje, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, zato jamstvo ne spada v okvir tega programa pomoči. |
| --- | --- |

(116)

Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Biria v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, Biria pa je bila v času izdaje odločbe o dodelitvi pomoči veliko podjetje, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, zato jamstvo ne spada v okvir tega programa pomoči.

| (117) | Jamstvi, ki ju je v okviru ukrepov 2 in 3 dodelila dežela Saška, tako izvirata iz državnih sredstev in ju je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(117)

Jamstvi, ki ju je v okviru ukrepov 2 in 3 dodelila dežela Saška, tako izvirata iz državnih sredstev in ju je mogoče pripisati državi.

| (118) | Poleg tega mora ukrep pomeniti prednost za upravičenca. Komisija meni, da obravnavani jamstvi pomenita neupravičeno prednost za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG). |
| --- | --- |

(118)

Poleg tega mora ukrep pomeniti prednost za upravičenca. Komisija meni, da obravnavani jamstvi pomenita neupravičeno prednost za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG).

| (119) | Iz razlogov, prikazanih v točkah 2.2 in 3.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (19) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o poroštvih), izhaja, da je posojilojemalcu odobrena prednost, če za poroštvo ne plača tržne cene. V nekaterih primerih posojilojemalec kot podjetje v finančnih težavah ne bi našel finančne ustanove, ki bi mu bila pripravljena odobriti posojilo brez državnega poroštva. |
| --- | --- |

(119)

Iz razlogov, prikazanih v točkah 2.2 in 3.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (19) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o poroštvih), izhaja, da je posojilojemalcu odobrena prednost, če za poroštvo ne plača tržne cene. V nekaterih primerih posojilojemalec kot podjetje v finančnih težavah ne bi našel finančne ustanove, ki bi mu bila pripravljena odobriti posojilo brez državnega poroštva.

| (120) | V obravnavanem primeru so bila odobrena jamstva za posojila podjetju v težavah, pri čemer ni bilo predvideno, da se v korist poroka (države) oblikuje tržna cena za poroštvo. |
| --- | --- |

(120)

V obravnavanem primeru so bila odobrena jamstva za posojila podjetju v težavah, pri čemer ni bilo predvideno, da se v korist poroka (države) oblikuje tržna cena za poroštvo.

| (121) | V točki 3.2 Obvestila o poroštvih Komisija navaja štiri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko izključimo obstoj državne pomoči v obliki poroštva:






  1. | posojilojemalec ni v finančnih težavah; |
| --- | --- | --- |

(121)

V točki 3.2 Obvestila o poroštvih Komisija navaja štiri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko izključimo obstoj državne pomoči v obliki poroštva:

1.

posojilojemalec ni v finančnih težavah;

| 2. | obseg poroštva je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi; |
| --- | --- |

2.

obseg poroštva je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi;

| 3. | poroštvo ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila; |
| --- | --- |

3.

poroštvo ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila;

| 4. | za poroštvo se plača tržno oblikovana cena. |
| --- | --- |

4.

za poroštvo se plača tržno oblikovana cena.

| (122) | Ob upoštevanju teh pogojev pri obravnavanem primeru Komisija najprej ugotavlja, da sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v času odobritve jamstev podjetji v težavah. |
| --- | --- |

(122)

Ob upoštevanju teh pogojev pri obravnavanem primeru Komisija najprej ugotavlja, da sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v času odobritve jamstev podjetji v težavah.

| (123) | Za jamstva niso bile izplačane premije, jamstva pa so bila odobrena za posojila podjetju v težavah. Že samo dejstvo, da za jamstva ni bila plačana tržna cena, nakazuje, da je bila podjetju Sachsen Zweirad GmbH oziroma Biria z ukrepi odobrena prednost. Jamstva, za katera se ne plača tržna premija, na trgu poslovnih strank ne obstajajo. To velja še toliko bolj, če govorimo o jamstvih za podjetja v težavah, ki svojih posojil morebiti ne bodo sposobna odplačati. |
| --- | --- |

(123)

Za jamstva niso bile izplačane premije, jamstva pa so bila odobrena za posojila podjetju v težavah. Že samo dejstvo, da za jamstva ni bila plačana tržna cena, nakazuje, da je bila podjetju Sachsen Zweirad GmbH oziroma Biria z ukrepi odobrena prednost. Jamstva, za katera se ne plača tržna premija, na trgu poslovnih strank ne obstajajo. To velja še toliko bolj, če govorimo o jamstvih za podjetja v težavah, ki svojih posojil morebiti ne bodo sposobna odplačati.

| (124) | Ob upoštevanju logike, ki izhaja iz Obvestila o poroštvih, lahko ugotovimo, da gre pri jamstvu za državno pomoč. |
| --- | --- |

(124)

Ob upoštevanju logike, ki izhaja iz Obvestila o poroštvih, lahko ugotovimo, da gre pri jamstvu za državno pomoč.

| (125) | Komisija je zato sklenila, da jamstvi za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG) pomenita prednost, saj ti podjetji takih jamstev na trgu ne bi dobili pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je zato sklenila, da jamstvi za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG) pomenita prednost, saj ti podjetji takih jamstev na trgu ne bi dobili pod enakimi pogoji.

| (126) | Iz istih razlogov, kot so bili prikazani že v uvodni izjavi 100, ukrepa 2 in 3 izkrivljata konkurenco in ovirata trgovino. |
| --- | --- |

(126)

Iz istih razlogov, kot so bili prikazani že v uvodni izjavi 100, ukrepa 2 in 3 izkrivljata konkurenco in ovirata trgovino.

6.4   Sklep o obstoju pomoči

| (127) | Zato je Komisija sklenila, da predstavljajo tiha udeležba in obe jamstvi državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ter da jamstvi nista bili zagotovljeni v skladu z odobrenim programom pomoči. Ukrepi 1, 2 in 3 pomenijo torej novo pomoč in jih je treba temu primerno oceniti. |
| --- | --- |

(127)

Zato je Komisija sklenila, da predstavljajo tiha udeležba in obe jamstvi državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ter da jamstvi nista bili zagotovljeni v skladu z odobrenim programom pomoči. Ukrepi 1, 2 in 3 pomenijo torej novo pomoč in jih je treba temu primerno oceniti.

6.5   Izračun elementa pomoči

| (128) | V skladu s točko 4.1 Obvestila o poroštvih se šteje, da posamezno poroštvo oziroma poroštvena shema, kadar ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, vsebuje državno pomoč. Element državne pomoči je treba zato številčno ovrednotiti, da se ugotovi, ali je pomoč morda skladna v okviru posameznih izjem za državno pomoč. Zato mora Komisija pred preverjanjem skladnosti pomoči najprej izračunati element pomoči. |
| --- | --- |

(128)

V skladu s točko 4.1 Obvestila o poroštvih se šteje, da posamezno poroštvo oziroma poroštvena shema, kadar ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, vsebuje državno pomoč. Element državne pomoči je treba zato številčno ovrednotiti, da se ugotovi, ali je pomoč morda skladna v okviru posameznih izjem za državno pomoč. Zato mora Komisija pred preverjanjem skladnosti pomoči najprej izračunati element pomoči.

| (129) | V Obvestilu o poroštvih je Komisija določila splošna načela za izračun elementa pomoči. |
| --- | --- |

(129)

V Obvestilu o poroštvih je Komisija določila splošna načela za izračun elementa pomoči.

| (130) | Po mnenju Komisije lahko državno poroštvo načeloma pomeni pomoč do skupnega zneska zadevnega posojila, če si upravičenec sam ne more zagotoviti dostopa do finančnih trgov (glej točki 2.2 in 4.1(a) Obvestila o poroštvih). |
| --- | --- |

(130)

Po mnenju Komisije lahko državno poroštvo načeloma pomeni pomoč do skupnega zneska zadevnega posojila, če si upravičenec sam ne more zagotoviti dostopa do finančnih trgov (glej točki 2.2 in 4.1(a) Obvestila o poroštvih).

| (131) | Pravila za izračun elementa pomoči so navedena v točkah 4.1 (Splošno), 4.2 (Element pomoči v posameznih poroštvih) in 4.4 (Element pomoči v poroštvenih shemah) Obvestila o poroštvih. Komisija v nadaljevanju uporabi ta pravila pri obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(131)

Pravila za izračun elementa pomoči so navedena v točkah 4.1 (Splošno), 4.2 (Element pomoči v posameznih poroštvih) in 4.4 (Element pomoči v poroštvenih shemah) Obvestila o poroštvih. Komisija v nadaljevanju uporabi ta pravila pri obravnavanem primeru.

| (132) | V skladu s točko 4.2 Obvestila o poroštvih se, če ni na voljo tržne premije, primerjajo skupni stroški financiranja posojila na trgu s poroštvom in posojila brez poroštva (to pomeni, da je treba obrestno mero za podobno posojilo brez poroštva primerjati z obrestno mero s pribitkom poroštvene premije za posojilo z državnim poroštvom). |
| --- | --- |

(132)

V skladu s točko 4.2 Obvestila o poroštvih se, če ni na voljo tržne premije, primerjajo skupni stroški financiranja posojila na trgu s poroštvom in posojila brez poroštva (to pomeni, da je treba obrestno mero za podobno posojilo brez poroštva primerjati z obrestno mero s pribitkom poroštvene premije za posojilo z državnim poroštvom).

| (133) | V številnih primerih take tržne obrestne mere ni na voljo. Zato je Komisija v Obvestilu o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj razvila metodo, ki se lahko iz razlogov, pojasnjenih v točki 4.2 Obvestila o poroštvih, uporabi kot približek za tržno obrestno mero. |
| --- | --- |

(133)

V številnih primerih take tržne obrestne mere ni na voljo. Zato je Komisija v Obvestilu o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj razvila metodo, ki se lahko iz razlogov, pojasnjenih v točki 4.2 Obvestila o poroštvih, uporabi kot približek za tržno obrestno mero.

| (134) | V skladu z Obvestilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 Komisija določa referenčne obrestne mere, ki naj bi odražale povprečno višino na trgu uporabljanih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Dalje je v Obvestilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 navedeno, da je ta referenčna obrestna mera najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja (na primer pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke) mogoče dvigniti. V takih primerih lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Iz Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 pa ni razvidno, ali se lahko pribitki na tveganje zaradi upoštevanja različnih tveganj seštevajo. Tako seštevanje ni izključeno, toda Komisija mora v sklepu upravičiti uporabljeno metodo za seštevanje različnih pribitkov na tveganje, pri tem pa se mora opirati na analizo metod, uporabljanih na finančnih trgih (20). |
| --- | --- |

(134)

V skladu z Obvestilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 Komisija določa referenčne obrestne mere, ki naj bi odražale povprečno višino na trgu uporabljanih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Dalje je v Obvestilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 navedeno, da je ta referenčna obrestna mera najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja (na primer pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke) mogoče dvigniti. V takih primerih lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Iz Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 pa ni razvidno, ali se lahko pribitki na tveganje zaradi upoštevanja različnih tveganj seštevajo. Tako seštevanje ni izključeno, toda Komisija mora v sklepu upravičiti uporabljeno metodo za seštevanje različnih pribitkov na tveganje, pri tem pa se mora opirati na analizo metod, uporabljanih na finančnih trgih (20).

| (135) | Leta 2004 je družba Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH opravila študijo (v nadaljnjem besedilu: študija) za Generalni direktorat za konkurenco Evropske komisije. V študiji (21) so bili na podlagi praktičnih raziskav med drugim prikazani pribitki na tveganje, ki jih je bilo mogoče opaziti na trgu za podjetja iz različnih kategorij tveganja in transakcije z različnimi zavarovanji. Iz študije je nedvoumno mogoče razbrati, da so različni vidiki tveganja (kreditna sposobnost posojilojemalca, zavarovanja) izraženi z različnimi pribitki na izhodiščno obrestno mero. |
| --- | --- |

(135)

Leta 2004 je družba Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH opravila študijo (v nadaljnjem besedilu: študija) za Generalni direktorat za konkurenco Evropske komisije. V študiji (21) so bili na podlagi praktičnih raziskav med drugim prikazani pribitki na tveganje, ki jih je bilo mogoče opaziti na trgu za podjetja iz različnih kategorij tveganja in transakcije z različnimi zavarovanji. Iz študije je nedvoumno mogoče razbrati, da so različni vidiki tveganja (kreditna sposobnost posojilojemalca, zavarovanja) izraženi z različnimi pribitki na izhodiščno obrestno mero.

| (136) | Na podlagi te študije je Komisija v Sporočilu o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (22) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008) še podrobneje določila svoj pristop za izračun elementa pomoči pri zadevnih posojilih. V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je prikazan pristop, uporabljen v študiji: izhodiščna obrestna mera se glede na kreditno sposobnost podjetja in predložena zavarovanja poveča za ustrezne pribitke. |
| --- | --- |

(136)

Na podlagi te študije je Komisija v Sporočilu o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (22) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008) še podrobneje določila svoj pristop za izračun elementa pomoči pri zadevnih posojilih. V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je prikazan pristop, uporabljen v študiji: izhodiščna obrestna mera se glede na kreditno sposobnost podjetja in predložena zavarovanja poveča za ustrezne pribitke.

| (137) | Komisija še meni, da je določitev elementa pomoči pri ukrepih, ki so predmet presoje, povezana z načrtom pomoči. V skladu s sodno prakso Sodišča ni sporno, da je treba na vprašanje, ali posamezna pomoč pomeni državno pomoč v smislu Pogodbe, odgovoriti na podlagi objektivnih dejstev, ki se presojajo na dan, ko Komisija sprejme odločbo (23). |
| --- | --- |

(137)

Komisija še meni, da je določitev elementa pomoči pri ukrepih, ki so predmet presoje, povezana z načrtom pomoči. V skladu s sodno prakso Sodišča ni sporno, da je treba na vprašanje, ali posamezna pomoč pomeni državno pomoč v smislu Pogodbe, odgovoriti na podlagi objektivnih dejstev, ki se presojajo na dan, ko Komisija sprejme odločbo (23).

| (138) | Posledično Komisija zastopa stališče, da je Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 primerna podlaga za izračun elementa pomoči, zato bo v nadaljevanju element pomoči pri obravnavanih ukrepih presojala v skladu s tem sporočilom. |
| --- | --- |

(138)

Posledično Komisija zastopa stališče, da je Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 primerna podlaga za izračun elementa pomoči, zato bo v nadaljevanju element pomoči pri obravnavanih ukrepih presojala v skladu s tem sporočilom.

| (139) | Element pomoči tihe udeležbe po mnenju Komisije izhaja iz razlike med nadomestilom, ki bi ga Bike Systems moral plačati za tiho udeležbo na prostem trgu, in dejansko plačanim nadomestilom. Ker je bil Bike Systems v času zagotovitve tihe udeležbe podjetje v težavah in ker je bilo s tem povezano tveganje veliko, lahko element pomoči znaša tudi do 100 % tihe udeležbe, saj takšne udeležbe verjetno ne bi izvedel noben tržno usmerjen vlagatelj (24). |
| --- | --- |

(139)

Element pomoči tihe udeležbe po mnenju Komisije izhaja iz razlike med nadomestilom, ki bi ga Bike Systems moral plačati za tiho udeležbo na prostem trgu, in dejansko plačanim nadomestilom. Ker je bil Bike Systems v času zagotovitve tihe udeležbe podjetje v težavah in ker je bilo s tem povezano tveganje veliko, lahko element pomoči znaša tudi do 100 % tihe udeležbe, saj takšne udeležbe verjetno ne bi izvedel noben tržno usmerjen vlagatelj (24).

| (140) | Komisija meni, da tiha udeležba ni posojilo, lahko pa jo primerjamo s posojilom posebej velikega tveganja, saj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena vsem drugim terjatvam, vključno s podrejenimi posojili. |
| --- | --- |

(140)

Komisija meni, da tiha udeležba ni posojilo, lahko pa jo primerjamo s posojilom posebej velikega tveganja, saj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena vsem drugim terjatvam, vključno s podrejenimi posojili.

| (141) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 92, je treba stanje podjetja Bike Systems, ki je ravno končalo stečajni postopek, po mnenju Komisije obravnavati kot negotovo. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Kot pojasnjuje uvodna izjava 92, je zato podjetje treba obravnavati kot podjetje v težavah. Poleg tega za tiho udeležbo ni bilo zagotovljenih zavarovanj, kar poveča tveganje neplačila. Zato Komisija meni, da je treba jamstvo obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. Poleg pomanjkanja zavarovanj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena tudi vsem drugim posojilom, kar pa tveganje neplačila še dodatno poveča. Po mnenju Komisije je treba zadnje navedeno okoliščino upoštevati kot dodatni dejavnik tveganja ob pomanjkanju ustreznih zavarovanj, kajti s slabim zavarovanjem se poveča tveganje, da v primeru plačilne nesposobnosti posojilojemalca terjatev upnika v okviru poplačila dolgov iz zavarovanj ni mogoče neposredno poravnati, podrejenost terjatev pa pomeni, da je upnik podrejenih terjatev v primeru stečaja upravičen do poravnave šele za drugimi upniki, zato verjetno ne bo dobil ničesar. |
| --- | --- |

(141)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 92, je treba stanje podjetja Bike Systems, ki je ravno končalo stečajni postopek, po mnenju Komisije obravnavati kot negotovo. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Kot pojasnjuje uvodna izjava 92, je zato podjetje treba obravnavati kot podjetje v težavah. Poleg tega za tiho udeležbo ni bilo zagotovljenih zavarovanj, kar poveča tveganje neplačila. Zato Komisija meni, da je treba jamstvo obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. Poleg pomanjkanja zavarovanj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena tudi vsem drugim posojilom, kar pa tveganje neplačila še dodatno poveča. Po mnenju Komisije je treba zadnje navedeno okoliščino upoštevati kot dodatni dejavnik tveganja ob pomanjkanju ustreznih zavarovanj, kajti s slabim zavarovanjem se poveča tveganje, da v primeru plačilne nesposobnosti posojilojemalca terjatev upnika v okviru poplačila dolgov iz zavarovanj ni mogoče neposredno poravnati, podrejenost terjatev pa pomeni, da je upnik podrejenih terjatev v primeru stečaja upravičen do poravnave šele za drugimi upniki, zato verjetno ne bo dobil ničesar.

| (142) | Po mnenju Komisije je treba podjetje Bike Systems uvrstiti v kategorijo podjetij s „slabo“ kreditno sposobnostjo, saj je bilo v času odobritve ukrepa podjetje v težavah. V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je določeno, da se za podjetja iz te kategorije kreditne sposobnosti in s slabim zavarovanjem lahko zahteva pribitek do 1 000 baznih točk, da se izključi obstoj pomoči. Komisija meni, da je mogoče zaradi pomanjkanja zavarovanj in nizke bonitetne stopnje tihe udeležbe upravičiti pribitek v višini 1 000 baznih točk. |
| --- | --- |

(142)

Po mnenju Komisije je treba podjetje Bike Systems uvrstiti v kategorijo podjetij s „slabo“ kreditno sposobnostjo, saj je bilo v času odobritve ukrepa podjetje v težavah. V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je določeno, da se za podjetja iz te kategorije kreditne sposobnosti in s slabim zavarovanjem lahko zahteva pribitek do 1 000 baznih točk, da se izključi obstoj pomoči. Komisija meni, da je mogoče zaradi pomanjkanja zavarovanj in nizke bonitetne stopnje tihe udeležbe upravičiti pribitek v višini 1 000 baznih točk.

| (143) | Tako element pomoči tihe udeležbe ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom, ki ga je treba plačati za tiho udeležbo. |
| --- | --- |

(143)

Tako element pomoči tihe udeležbe ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom, ki ga je treba plačati za tiho udeležbo.

| (144) | Komisija še meni, da je mogoče pri izračunu elementa pomoči spremenljivo nadomestilo v višini 3,5 % upoštevati samo delno, saj je to nadomestilo odvisno od dobička. Podjetje je bilo v slabem položaju, saj so bili obeti za dobiček zelo nejasni. Zato Komisija meni, da se lahko upošteva samo 50 % spremenljivega nadomestila, to je 1,75 %. Kot dejansko nadomestilo pri izračunu elementa pomoči bi bilo torej treba upoštevati fiksno obrestno mero 8,75 % in 50 % spremenljivega nadomestila v višini 3,5 %, kar ustreza skupnemu nadomestilu v višini 10,5 %. Element pomoči je tako enak razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom v višini 10,5 %. |
| --- | --- |

(144)

Komisija še meni, da je mogoče pri izračunu elementa pomoči spremenljivo nadomestilo v višini 3,5 % upoštevati samo delno, saj je to nadomestilo odvisno od dobička. Podjetje je bilo v slabem položaju, saj so bili obeti za dobiček zelo nejasni. Zato Komisija meni, da se lahko upošteva samo 50 % spremenljivega nadomestila, to je 1,75 %. Kot dejansko nadomestilo pri izračunu elementa pomoči bi bilo torej treba upoštevati fiksno obrestno mero 8,75 % in 50 % spremenljivega nadomestila v višini 3,5 %, kar ustreza skupnemu nadomestilu v višini 10,5 %. Element pomoči je tako enak razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom v višini 10,5 %.

| (145) | Jamstvi v okviru ukrepov 2 in 3 sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH omogočili pridobitev ugodnejših finančnih pogojev za posojila, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Element pomoči teh jamstev ustreza razliki med obrestno mero, ki bi jo Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH morala plačati za posojilo pod tržnimi pogoji (to je brez jamstva), in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za zagotovljeno posojilo. Ta razlika bi morala ustrezati premiji, ki bi jo za ti jamstvi zahteval tržno usmerjeni porok. Ker sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev in ustreznih posojil v težavah, lahko element pomoči znaša do 100 % jamstev, saj noben posojilodajalec ne bi dodelil posojil brez jamstev (25). |
| --- | --- |

(145)

Jamstvi v okviru ukrepov 2 in 3 sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH omogočili pridobitev ugodnejših finančnih pogojev za posojila, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Element pomoči teh jamstev ustreza razliki med obrestno mero, ki bi jo Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH morala plačati za posojilo pod tržnimi pogoji (to je brez jamstva), in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za zagotovljeno posojilo. Ta razlika bi morala ustrezati premiji, ki bi jo za ti jamstvi zahteval tržno usmerjeni porok. Ker sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev in ustreznih posojil v težavah, lahko element pomoči znaša do 100 % jamstev, saj noben posojilodajalec ne bi dodelil posojil brez jamstev (25).

| (146) | Pri posojilu in jamstvu za Sachsen Zweirad GmbH je bilo po mnenju Komisije zaradi izredno nizkih zavarovanj prisotno dodatno tveganje. Jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zavarovano samo z absolutnim jamstvom podjetij skupine. Ekonomska vrednost takšnega absolutnega jamstva je zelo majhna. Zato Komisija meni, da je treba jamstvo obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. |
| --- | --- |

(146)

Pri posojilu in jamstvu za Sachsen Zweirad GmbH je bilo po mnenju Komisije zaradi izredno nizkih zavarovanj prisotno dodatno tveganje. Jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zavarovano samo z absolutnim jamstvom podjetij skupine. Ekonomska vrednost takšnega absolutnega jamstva je zelo majhna. Zato Komisija meni, da je treba jamstvo obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008.

| (147) | V zvezi s posojilom in jamstvom za podjetje Biria GmbH so imela za to zagotovljena zavarovanja višjo ekonomsko vrednost kot zavarovanja, zagotovljena za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH. Kljub temu pa so bila zavarovanja še vedno nižja od običajno zahtevanih zavarovanj. Jamstvo za podjetje Biria GmbH je zavarovano z nadrejenim osnovnim dolgom na premoženje podjetja Bike Systems v višini 15 milijonov EUR. Vendar pa je osnovni dolg podrejen drugemu posojilu v višini 2 milijona EUR. Ta nadrejeni osnovni dolg tako pokriva samo nekaj več kot 50 % celotnega zneska posojil. Vendar ni na voljo nobenih pokazateljev za to, kakšna bi bila primerna likvidacijska vrednost osnovnega dolga. Druge vrste zavarovanja – osnovni dolgovi, odstopi terjatev, odstop blaga, ki je v lasti podjetij skupine, in absolutno jamstvo lastnika podjetja Biria GmbH – so imela majhno ekonomsko vrednost. Ne glede na zagotovljena zavarovanja je treba jamstvo po mnenju Komisije obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. |
| --- | --- |

(147)

V zvezi s posojilom in jamstvom za podjetje Biria GmbH so imela za to zagotovljena zavarovanja višjo ekonomsko vrednost kot zavarovanja, zagotovljena za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH. Kljub temu pa so bila zavarovanja še vedno nižja od običajno zahtevanih zavarovanj. Jamstvo za podjetje Biria GmbH je zavarovano z nadrejenim osnovnim dolgom na premoženje podjetja Bike Systems v višini 15 milijonov EUR. Vendar pa je osnovni dolg podrejen drugemu posojilu v višini 2 milijona EUR. Ta nadrejeni osnovni dolg tako pokriva samo nekaj več kot 50 % celotnega zneska posojil. Vendar ni na voljo nobenih pokazateljev za to, kakšna bi bila primerna likvidacijska vrednost osnovnega dolga. Druge vrste zavarovanja – osnovni dolgovi, odstopi terjatev, odstop blaga, ki je v lasti podjetij skupine, in absolutno jamstvo lastnika podjetja Biria GmbH – so imela majhno ekonomsko vrednost. Ne glede na zagotovljena zavarovanja je treba jamstvo po mnenju Komisije obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008.

| (148) | Kot je prikazano zgoraj, sta bili podjetji Biria GmbH in Sachsen Zweirad GmbH na dan odobritve jamstev podjetji v težavah, tako da ju je treba uvrstiti v kategorijo podjetij s „slabo“ kreditno sposobnostjo. V skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 lahko pri tej oceni kreditne sposobnosti, če se obstoj državne pomoči izključi, uporabljeni pribitek v primeru slabih zavarovanj znaša do 1 000 baznih točk. Po mnenju Komisije je mogoče za Sachsen Zweirad GmbH zaradi slabih zavarovanj upravičiti pribitek v višini 800 baznih točk. Biria GmbH je zagotovila nekoliko boljša zavarovanja. Zato je mogoče upravičiti pribitek v višini 700 baznih točk. V primerjavi s tiho udeležbo je mogoče nižji pribitek pri obeh podjetjih pojasniti z nizko bonitetno stopnjo udeležbe. |
| --- | --- |

(148)

Kot je prikazano zgoraj, sta bili podjetji Biria GmbH in Sachsen Zweirad GmbH na dan odobritve jamstev podjetji v težavah, tako da ju je treba uvrstiti v kategorijo podjetij s „slabo“ kreditno sposobnostjo. V skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 lahko pri tej oceni kreditne sposobnosti, če se obstoj državne pomoči izključi, uporabljeni pribitek v primeru slabih zavarovanj znaša do 1 000 baznih točk. Po mnenju Komisije je mogoče za Sachsen Zweirad GmbH zaradi slabih zavarovanj upravičiti pribitek v višini 800 baznih točk. Biria GmbH je zagotovila nekoliko boljša zavarovanja. Zato je mogoče upravičiti pribitek v višini 700 baznih točk. V primerjavi s tiho udeležbo je mogoče nižji pribitek pri obeh podjetjih pojasniti z nizko bonitetno stopnjo udeležbe.

| (149) | Element pomoči jamstva za Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 800 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo zagotovljeno zavarovano posojilo. |
| --- | --- |

(149)

Element pomoči jamstva za Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 800 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo zagotovljeno zavarovano posojilo.

| (150) | Element pomoči jamstva za Biria GmbH (ukrep 3) ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 700 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo zagotovljeno zavarovano posojilo. |
| --- | --- |

(150)

Element pomoči jamstva za Biria GmbH (ukrep 3) ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 700 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo zagotovljeno zavarovano posojilo.

6.6   Izjeme po členu 107(2) in (3) PDEU

| (151) | V členu 107(2) in (3) PDEU so navedene izjeme od splošne prepovedi državnih pomoči iz odstavka 1 tega člena. |
| --- | --- |

(151)

V členu 107(2) in (3) PDEU so navedene izjeme od splošne prepovedi državnih pomoči iz odstavka 1 tega člena.

| (152) | Izjeme iz člena 107(2) PDEU v tem primeru niso uporabne, saj ukrepi pomoči niso niti socialnega značaja niti niso bili dodeljeni posameznim porabnikom; prav tako niso namenjeni odstranitvi škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, prav tako pa niso bili dodeljeni območjem Zvezne republike Nemčije, prizadetim zaradi delitve Nemčije. |
| --- | --- |

(152)

Izjeme iz člena 107(2) PDEU v tem primeru niso uporabne, saj ukrepi pomoči niso niti socialnega značaja niti niso bili dodeljeni posameznim porabnikom; prav tako niso namenjeni odstranitvi škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, prav tako pa niso bili dodeljeni območjem Zvezne republike Nemčije, prizadetim zaradi delitve Nemčije.

| (153) | Prav tako ne veljajo izjeme, predvidene v členu 107(3)(b) in (d) PDEU. Te izjeme se nanašajo na pomoč za pomembnejše projekte skupnega interesa ter na spodbujanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(153)

Prav tako ne veljajo izjeme, predvidene v členu 107(3)(b) in (d) PDEU. Te izjeme se nanašajo na pomoč za pomembnejše projekte skupnega interesa ter na spodbujanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine.

| (154) | Tako ostanejo izjeme, predvidene v členu 107(3)(a) in (c) PDEU, ter izjeme iz smernic Skupnosti, ki na tem členu temeljijo. |
| --- | --- |

(154)

Tako ostanejo izjeme, predvidene v členu 107(3)(a) in (c) PDEU, ter izjeme iz smernic Skupnosti, ki na tem členu temeljijo.

| (155) | Prvič, Komisija ugotavlja, da ima Bike Systems sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ki je upravičena do regionalnih pomoči. Vendar pa Nemčija kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila s sprožitvijo formalnega postopka preiskave, ni posredovala informacij o tem, da so pogoji za dodelitev regionalnih pomoči, kot je to določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči (26), izpolnjeni. |
| --- | --- |

(155)

Prvič, Komisija ugotavlja, da ima Bike Systems sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ki je upravičena do regionalnih pomoči. Vendar pa Nemčija kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila s sprožitvijo formalnega postopka preiskave, ni posredovala informacij o tem, da so pogoji za dodelitev regionalnih pomoči, kot je to določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči (26), izpolnjeni.

| (156) | Nadaljnje izjeme so navedene v Smernicah Skupnosti. Ker je bila pomoč dodeljena marca 2001, veljajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Komisija nima informacij o tem, da je na podlagi teh smernic pomoč mogoče obravnavati kot združljivo s PDEU. Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 odvisna od izvedbe zdravega načrta za prestrukturiranje, pri čemer se je treba izogniti nesorazmernemu izkrivljanju konkurence, pomoč pa je treba ohraniti na najnižji možni ravni. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila ob sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da so ti pogoji izpolnjeni. Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(156)

Nadaljnje izjeme so navedene v Smernicah Skupnosti. Ker je bila pomoč dodeljena marca 2001, veljajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Komisija nima informacij o tem, da je na podlagi teh smernic pomoč mogoče obravnavati kot združljivo s PDEU. Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 odvisna od izvedbe zdravega načrta za prestrukturiranje, pri čemer se je treba izogniti nesorazmernemu izkrivljanju konkurence, pomoč pa je treba ohraniti na najnižji možni ravni. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila ob sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da so ti pogoji izpolnjeni. Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni.

| (157) | Poleg tega za zadevni ukrep ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrep ni namenjen cilju skupnega interesa, pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s PDEU. |
| --- | --- |

(157)

Poleg tega za zadevni ukrep ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrep ni namenjen cilju skupnega interesa, pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s PDEU.

| (158) | Komisija ugotavlja, da imata podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Vendar pa določbe o izjemah v tem členu in regionalne določbe iz člena 107(3)(c) PDEU ne veljajo, saj sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH podjetji v težavah, ukrepi pomoči pa niso bili namenjeni gospodarskemu razvoju določene regije. |
| --- | --- |

(158)

Komisija ugotavlja, da imata podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Vendar pa določbe o izjemah v tem členu in regionalne določbe iz člena 107(3)(c) PDEU ne veljajo, saj sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH podjetji v težavah, ukrepi pomoči pa niso bili namenjeni gospodarskemu razvoju določene regije.

| (159) | Komisija ugotavlja, da veljajo samo Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Ker sta bili pomoči dodeljeni marca in decembra 2003, veljajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. |
| --- | --- |

(159)

Komisija ugotavlja, da veljajo samo Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Ker sta bili pomoči dodeljeni marca in decembra 2003, veljajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

| (160) | Dodelitev pomoči je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki mora biti čim krajša in ki obnovi dolgoročno rentabilnost podjetja v ustreznem roku na podlagi realnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji delovanja. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila pri sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da sta bili jamstvi dodeljeni na podlagi zdravega načrta za prestrukturiranje, ki bi obnovil rentabilnost skupine. |
| --- | --- |

(160)

Dodelitev pomoči je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki mora biti čim krajša in ki obnovi dolgoročno rentabilnost podjetja v ustreznem roku na podlagi realnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji delovanja. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila pri sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da sta bili jamstvi dodeljeni na podlagi zdravega načrta za prestrukturiranje, ki bi obnovil rentabilnost skupine.

| (161) | Treba je sprejeti tudi ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na konkurente. Večinoma to pomeni omejitev prisotnosti podjetij na trgu ali trgih po koncu prestrukturiranja. Komisija ni prejela podatkov o zadevnem trgu in deležu skupine Biria na tem trgu. Prav tako ni prejela podatkov o morebitnih kompenzacijskih ukrepih za omejitev prisotnosti podjetja na trgu. Nasprotno, zdi se, da se je skupina Biria s prevzemom podjetij Checker Pig in Bike Systems leta 2001 razširila. |
| --- | --- |

(161)

Treba je sprejeti tudi ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na konkurente. Večinoma to pomeni omejitev prisotnosti podjetij na trgu ali trgih po koncu prestrukturiranja. Komisija ni prejela podatkov o zadevnem trgu in deležu skupine Biria na tem trgu. Prav tako ni prejela podatkov o morebitnih kompenzacijskih ukrepih za omejitev prisotnosti podjetja na trgu. Nasprotno, zdi se, da se je skupina Biria s prevzemom podjetij Checker Pig in Bike Systems leta 2001 razširila.

| (162) | Znesek pomoči mora biti v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 omejen na najnižjo mero, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev podjetja in njegovih lastnikov. Poleg tega mora prejemnik pomoči k prestrukturiranju prispevati veliko lastnih sredstev ali pa sredstva, pridobljena z zunanjim financiranjem pod tržnimi pogoji. Ker pomoč ni bila dodeljena na podlagi načrta za prestrukturiranje, Komisija nima podatkov o prispevku prejemnika pomoči in o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo mero. |
| --- | --- |

(162)

Znesek pomoči mora biti v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 omejen na najnižjo mero, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev podjetja in njegovih lastnikov. Poleg tega mora prejemnik pomoči k prestrukturiranju prispevati veliko lastnih sredstev ali pa sredstva, pridobljena z zunanjim financiranjem pod tržnimi pogoji. Ker pomoč ni bila dodeljena na podlagi načrta za prestrukturiranje, Komisija nima podatkov o prispevku prejemnika pomoči in o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo mero.

| (163) | V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 se lahko pomoč za prestrukturiranje dodeli samo enkrat. Če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in je od konca prestrukturiranja minilo manj kot 10 let, Komisija dodelitev druge pomoči za prestrukturiranje praviloma odobri samo v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah. |
| --- | --- |

(163)

V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 se lahko pomoč za prestrukturiranje dodeli samo enkrat. Če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in je od konca prestrukturiranja minilo manj kot 10 let, Komisija dodelitev druge pomoči za prestrukturiranje praviloma odobri samo v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah.

| (164) | Sachsen Zweirad GmbH je aprila 1996 in marca 1998 prejel pomoč za prestrukturiranje v obliki javne udeležbe v skupni vrednosti 1 278 200 EUR na podlagi odobrenega programa pomoči. Ker je od konca prestrukturiranja podjetja Sachsen Zweirad GmbH minilo manj kot 10 let in ker Komisija ni seznanjena z izrednimi ali nepredvidljivimi okoliščinami, načelo enkratnosti pomoči pri zagotovitvi obeh jamstev ni bilo upoštevano. |
| --- | --- |

(164)

Sachsen Zweirad GmbH je aprila 1996 in marca 1998 prejel pomoč za prestrukturiranje v obliki javne udeležbe v skupni vrednosti 1 278 200 EUR na podlagi odobrenega programa pomoči. Ker je od konca prestrukturiranja podjetja Sachsen Zweirad GmbH minilo manj kot 10 let in ker Komisija ni seznanjena z izrednimi ali nepredvidljivimi okoliščinami, načelo enkratnosti pomoči pri zagotovitvi obeh jamstev ni bilo upoštevano.

| (165) | Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(165)

Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni.

| (166) | Poleg tega po mnenju Komisije za ukrepa 2 in 3 ne veljajo nobene druge smernice in uredbe Skupnosti, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrepa nista namenjena cilju skupnega interesa, pomenita pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s PDEU. |
| --- | --- |

(166)

Poleg tega po mnenju Komisije za ukrepa 2 in 3 ne veljajo nobene druge smernice in uredbe Skupnosti, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrepa nista namenjena cilju skupnega interesa, pomenita pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s PDEU.

VII.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (167) | Komisija je zato sklenila, da pomenijo udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems v višini 1 070 732 EUR, 80-odstotno jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH v višini 5,6 milijona EUR in 80-odstotno jamstvo za posojilo za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG) v višini 24 875 000 EUR državne pomoči in da ne izpolnjujejo pogojev za združljivost z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je zato sklenila, da pomenijo udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems v višini 1 070 732 EUR, 80-odstotno jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH v višini 5,6 milijona EUR in 80-odstotno jamstvo za posojilo za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG) v višini 24 875 000 EUR državne pomoči in da ne izpolnjujejo pogojev za združljivost z notranjim trgom.

| (168) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija načeloma dolžna zahtevati, da se upravičencu naloži vračilo te pomoči, nezdružljive z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(168)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija načeloma dolžna zahtevati, da se upravičencu naloži vračilo te pomoči, nezdružljive z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč Nemčije v korist Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (zdaj MB System), Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (pozneje Biria AG in zdaj MB Immobilien) ni združljiva z notranjim trgom. Pomoč vključuje naslednje ukrepe:

| (a) | ukrep 1: tiha udeležba v podjetju Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (zdaj MB System) v višini 2 070 732 EUR. Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom za tiho udeležbo (fiksno obrestno mero plus 50 % spremenljivega nadomestila); |
| --- | --- |

(a)

ukrep 1: tiha udeležba v podjetju Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (zdaj MB System) v višini 2 070 732 EUR. Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom za tiho udeležbo (fiksno obrestno mero plus 50 % spremenljivega nadomestila);

| (b) | ukrep 2: jamstvo v višini 4 480 000 EUR za Sachsen Zweirad GmbH (pozneje podjetje Biria AG, zdaj MB Immobilien). Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 800 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo posojilo zagotovljeno; |
| --- | --- |

(b)

ukrep 2: jamstvo v višini 4 480 000 EUR za Sachsen Zweirad GmbH (pozneje podjetje Biria AG, zdaj MB Immobilien). Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 800 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo posojilo zagotovljeno;

| (c) | ukrep 3: jamstvo v višini 19 900 000 EUR za podjetje Biria GmbH (pozneje podjetje Biria AG, zdaj MB Immobilien). Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 700 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo posojilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(c)

ukrep 3: jamstvo v višini 19 900 000 EUR za podjetje Biria GmbH (pozneje podjetje Biria AG, zdaj MB Immobilien). Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 700 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo posojilo zagotovljeno.

Člen 2

1.   Nemčija od upravičenih podjetij zahteva vračilo pomoči iz člena 1.

2.   Izterjava se izvede nemudoma v skladu z nacionalnimi postopki, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje tega sklepa.

3.   Pomoč, ki se vrne, vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč dodeljena upravičenemu podjetju, do datuma vračila pomoči.

4.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (27).

5.   Nemčija od datuma prejetja uradnega obvestila o tem sklepu prekliče vsa neizplačana plačila pomoči iz člena 1.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma prejetja uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 4

1.   V dveh mesecih od prejetja uradnega obvestila o tem sklepu predloži Nemčija Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga mora izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga mora izterjati od upravičenca;

| (b) | natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenih podjetij zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenih podjetij zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Nemčija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Nemčija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičena podjetja že povrnila.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 14. decembra 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, sklicevanja na Splošno sodišče pa kot sklicevanja na Sodišče prve stopnje, kadar je to primerno.

1

(2)  UL C 2, 5.1.2006, str. 14.

2

(3)  Prim. opombo 2.

3

(4)  UL L 183, 13.7.2007, str. 27.

4

(5)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

5

(6)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

6

(7)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

7

(8)  Ta regija je bila že v času odobritve ukrepa regija prejemnica pomoči, v skladu s karto regionalnih pomoči za Nemčijo za obdobje 2007–2013 (UL C 295, 5.12.2006, str. 6) pa je to tudi ostala.

8

(9)  Odločba Komisije C(2002) 1286 z dne 27. marca 2002 – jamstvi „Anstaltslast“ in „Gewährträgerhaftung“, Nemčija (UL C 146, 19.6.2002, str. 6).

9

(10)  N 73/1993 Garancijska shema dežele Saške (SG(93) D/9273) z dne 7. junija 1993.

10

(11)  Glej sodbo z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (Stardust) (Recueil 2002, str. I-4397, točke 32 do 43).

11

Francija

Komisiji (Stardust)

(12)  Prim. opombo 9; v zadevni odločbi je bilo ugotovljeno, da je Deutsche Ausgleichsbank del javne uprave.

12

(13)  Prim. opombo 9 (str. 11, točka (a) zadevnega ukrepa).

13

(14)  Če podjetje izkaže izgubo, se to nadomestilo ne izplača. Če obstaja izguba ali dobiček ni zadosten, se spremenljivo nadomestilo izplača v naslednjem letu.

14

(15)  Glede na dokumentacijo, ki jo je predložila Nemčija, je Biria GmbH v letu 1999 zaposlovala 13, v letu 2000 pa 21 delavcev.

15

(16)  Ker so bili poslovni pogoji za tiho udeležbo določeni ob njeni odobritvi, je treba finančni položaj matične družbe presojati na dan izdaje priporočilnega pisma, čeprav se je pismo nanašalo na celotno trajanje tihe udeležbe.

16

(17)  Prenos dobička hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad GmbH (okrog 2,4 milijona DEM v letu 1999 in 3,4 milijona DEM v letu 2000).

17

(18)  Prim. opombo 10.

18

(19)  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

19

(20)  Glej sodbo z dne 3. marca 2010 v združenih zadevah T-102/07 in T-120/07, Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji (še neobjavljena v ZOdl. 2010, točke 218 do 222).

20

Freistaat Sachsen in drugi

Komisiji

(21)  Študija družbe Deloitte & Touche GmbH v zvezi z aktualizacijo referenčnih obrestnih mer pri nadzoru državnih pomoči v Evropski uniji, oktober 2004:

21

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf

(22)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

22

(23)  Glej sodbo z dne 1. julija 2008 v združenih zadevah C-341/06 P in C-342/06 P, Chronopost SA in La Poste proti Union française de l’express (UFEX) in drugi (ZOdl. 2008, str. I-4777, točka 95).

23

Chronopost SA in La Poste

Union française de l’express (UFEX) in drugi

(24)  Glej po analogiji Obvestilo o poroštvih.

24

(25)  Prim. opombo 24.

25

(26)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

26

(27)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

27

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/71

---

SKLEP SVETA

z dne 19. julija 2011

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Portugalskem

(2011/472/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 2(3) in 25 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2), zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 njegove Priloge,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | Portugalska je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) istega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) istega sklepa.

| (5) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (6) | Portugalska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK. |
| --- | --- |

(6)

Portugalska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK.

| (7) | Portugalska je opravila uspešen preskus z Nemčijo. |
| --- | --- |

(7)

Portugalska je opravila uspešen preskus z Nemčijo.

| (8) | Na Portugalskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nemška ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(8)

Na Portugalskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nemška ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (9) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(9)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Portugalska za namene avtomatiziranega iskanja in primerjave podatkov o DNK v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi členov 3 in 4 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. julija 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 27.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/72

---

SKLEP SVETA 2011/473/SZVP

z dne 25. julija 2011

o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 30. maja 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/369/SZVP (1) o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 30. maja 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/369/SZVP (1) o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN).

| (2) | Svet je 18. maja 2010 sprejel Sklep 2010/279/SZVP (2) o podaljšanju misije EUPOL AFGHANISTAN do 31. maja 2013. V skladu s Sklepom Sveta 2011/298/SZVP (3) o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP, finančni referenčni znesek 54 600 000 EUR krije obdobje do 31. julija 2011. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 18. maja 2010 sprejel Sklep 2010/279/SZVP (2) o podaljšanju misije EUPOL AFGHANISTAN do 31. maja 2013. V skladu s Sklepom Sveta 2011/298/SZVP (3) o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP, finančni referenčni znesek 54 600 000 EUR krije obdobje do 31. julija 2011.

| (3) | Člen 13(2) Sklepa 2010/279/SZVP določa, da finančni referenčni znesek za poznejša obdobja določi Svet. |
| --- | --- |

(3)

Člen 13(2) Sklepa 2010/279/SZVP določa, da finančni referenčni znesek za poznejša obdobja določi Svet.

| (4) | Sklep 2010/279/SZVP bi bilo treba zato spremeniti tako, da bo v njem naveden finančni referenčni znesek za obdobje od 1. avgusta 2011 do 31. julija 2012 – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2010/279/SZVP bi bilo treba zato spremeniti tako, da bo v njem naveden finančni referenčni znesek za obdobje od 1. avgusta 2011 do 31. julija 2012 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Členu 13(1) Sklepa 2010/279/SZVP se doda naslednji pododstavek:

„Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL AFGHANISTAN za obdobje od 1. avgusta 2011 do 31. julija 2012 znaša 60 500 000 EUR.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. julija 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 139, 31.5.2007, str. 33.

1

(2)  UL L 123, 19.5.2010, str. 4.

2

(3)  UL L 136, 24.5.2011, str. 64.

3

---